178 ANDREAS HOLMSEN. M.-N. Kl. 



I 1 89 1 — 92 indtraf islægningen allerede den 24de januar, og i det 

 aar var der kun 6 dage med klar himmel i december og januar, men 

 rigtignok 7 saadanne i november. 



I 1897 — 98 var der 9 klare dage i november, 2 i december og 5 i 

 januar. Det aar frøs sjøen ikke til; men i 1896 — 97 foregik islægningen 

 2den februar, skjønt dette aar havde færre dage med klart veir. 



Ser vi nu paa antallet af overskyede dage, saa bemerkes, at der var 

 forholdsvis faa saadanne i nogle af de vintre, hvori islægningen foregik 

 paa en tidlig datum. I december og januar tilsammen var der saaledes 

 i aarene 1892 — 93 og 1895 — 96 henholdsvis 23 og 20 overskyede dage. 



I 1884 — 85, da ogsaa sjøen frøs til paa et tidligt tidspunkt, var 

 imidlertid antallet af overskyede dage = 40, men november havde det 

 aar kun 7. 



I 1 89 1 — 92 var der 29 overskyede dage i december og januar, og 

 som vi ser, var der det aar ogsaa 17 saadanne dage i november. I 

 1894 — 95 var der 18 overskyede dage i de 2 maaneder, men islæg- 

 ningstidspunktet indtraadte da senere end i 1891 — 92. 



Over 30 overskyede dage var der i december og januar 1884 — 85, 

 1898—99, 1896—97, 1889—90, 1885—86, 1886—87 og 1893—94. Af 

 disse aar var der i 1884—85 og 1893 — 94 usædvanlig faa overskyede 

 dage i november. Som vi ser, var der meget sen islægning i 1889 — 90 

 og 1885 — 86, og sjøen var aaben i 1886 — 87 og 1893—94. 



I det store og hele taget synes det følgelig, som om vi i den 

 sidste tabel kan spore den regel, at islægningen har fundet sted noget 

 tidligere i de aar, hvori skydækket har været lidet udbredt; men der er 

 saa mange undtagelser, at regelen ikke med bestemthed kan hævdes. 

 Heraf maa sluttes, at skydækket i og for sig ikke har spillet saa frem- 

 trædende rolle under afkjølingens gang i Mjøsen, at det i særlig grad 

 har været bestemmende for islægningstidspunktet. 



Før er godtgjort, at lufttemperaturen har havt en dominerende ind- 

 flydelse paa tidspunktet for islægningen, og i sammenligning med denne, 

 ser vi, at skydækkets beskaffenhed kun maa have været af rent under- 

 ordnet betydning for afkjølingsprocessens forløb. 



Vi vil senere søge at give en forklaring herpaa, men først skal 

 undersøges, om skydækkets beskaffenhed har havt større indflydelse paa 

 islægningstidspunktet ved en anden sjø. 



Vi vælger Slidrefjorden, hvor gode meteorologiske iagttagelser er 

 anstillede lige i nærheden. For denne sjøs vedkommende er der opstillet 

 en lignende tabel som for Mjøsen. 



