l8o ANDREAS HOLMSEN. M.-N. Kl. 



peraturen, og vi ser, at skydækket i sammenligning med denne ikke har 

 været af nogen væsentlig betydning. Bedst kommer dette tilsyne, om 

 vi betragter nogle aar, hvori lufttemperaturen var ensartet. I 1898, 

 1892, 1893 og 1890 laa den saavel i oktober som i november meget 

 nær normalen, og der var meget liden forskjel i hver af disse maaneders 

 middeltemperatur. Men skydækket var, som det fremgaar af tabellen, 

 temmelig forskjelligt. I 1898 og 1892 var det meget udbredt i begge 

 maaneder, i 1890 var det usædvanlig meget overskyet i november; men 

 i 1893 var der i begge maaneder mere klart veir end sædvanligt, og 

 alligevel ser vi, at islægningen i alle 4 aar foregik paa omtrent samme 

 datum, meget nær den, vi har beregnet som den normale. 



Det ser imidlertid alligevel ud, som om skydækket i nogen grad 

 har gjort sig gjældende under afkjølingsprocessen. 



Det vil erindres, at vi før har pegt paa nogle aar, hvori vi efter 

 de gjennemsnitlige maanedstemperaturers afvigelse fra det normale 

 skulde have ventet, at islægningen paa Slidrefjorden var indtraadt paa 

 en noget anden datum. I 1889 var der saaledes et saa stort overskud 

 af varme i høstmaanederne, særlig i november, at vi skulde have ventet, 

 at der ikke havde fundet islægning sted før noget senere. Af den fore- 

 gaaende tabel sees imidlertid, at skydækket i november 1889 var be- 

 tydelig mindre udbredt, end det pleier at være i denne maaned, og dette 

 maa kunne give forklaring paa den forholdsvis tidlige islægning. 



I 1884, da oktober var betydelig for varm, medens november var 

 omtrent normal, fandt islægningen sted et par dage før normalt; vi ser, 

 at himmelen i november 1884 var mindre overskyet, end hvad den gjen- 

 nemsnitlig pleier at være, og heri ligger muligens forklaringen til dette 

 aars noget tidlige islægning. 



Vi kan saaledes ogsaa ved Slidrefjorden merke, at skydækket har 

 nogen indflydelse paa islægningstidspunktet. Fornemmelig viser det sig 

 her som paaskyndende islægningen nogle dage i et par aar, hvori vi 

 efter lufttemperaturens tilstand skulde have ventet samme nogle dage 

 senere. 



For med sikkerhed nærmere at kunne afgjøre, i hvilken grad sky- 

 dækkets beskaffenhed har øvet indflydelse paa afkjølingens gang, vilde 

 det være nødvendigt at have systematiske temperaturmaalinger fra ind- 

 sjøerne og sammenligne disse med iagttagelser over skydækket. Da 

 imidlertid saadanne ikke foreligger fra vore indsjøer, maa vi her nøie os 

 med at pointere, at skydækkets beskaffenhed kun kan spille en under- 

 ordnet rolle under afkjølingsprocessen. 



