1 82 ANDREAS HOLMSEN. M.-N. Kl, 



Hvorvidt dette i virkeligheden pleier at være tilfældet, vil ikke 

 kunne afgjøres uden ved temperaturmaalinger; men som vi har seet, er 

 det rimeligt, at skydækkets beskaffenhed helt eller delvis udjevner mod- 

 sætningen mellem udstraalingens og insolationens virkninger saaledes, at 

 resultatet af et sterkt eller lidet udbredt skydække bliver af forholdsvis 

 underordnet betydning for afkjølingsprocessens gang om høsten. 



Anderledes er det imidlertid længere ud paa vinteren, naar Insola- 

 tionen ikke mere kan gjøre sig saa sterkt gjældende. Skydækket maa da 

 kunne spille en forholdsvis større rolle under afkjølingsprocessens gang. 



Det kommer følgelig delvis an paa aarstiden, hvorvidt skydækket 

 vil have en større eller mindre indflydelse paa den tid, som medgaar til 

 afkjølingen. For islægningstidspunktet ved sjøer, som fryser tidlig til 

 — i oktober og november — kan man saaledes forståa, at det ikke kan 

 have andet end en underordnet betydning, hvorvidt der har været klart 

 eller overskyet veir under afkjølingsperioden; men noget anderledes maa 

 det kunne antages at være ved de sjøer, som fryser til senere paa 

 vinteren. 



Det var, som det vil erindres, vanskeligere at finde noget bestemt 

 forhold mellem iagttagelserne af skydækket og islægningstidspunktet ved 

 Slidrefjorden, end det var ved Mjøsen. Forklaringen herpaa ligger sand- 

 synligvis deri, at Slidrefjorden normalt lægger sig 25de november, 

 medens Mjøsens normale islægningstidspunkt ikke falder før i februar. 



Men selv i vintermaanederne kan neppe skydækket i almindelighed 

 øve nogen betydelig indflydelse paa af kjølingens gang. Vi maa nemlig 

 erindre, at det i regelen kun vil være en ringe grad af foranderlighed, 

 som dets beskaffenhed er underkastet. Betragter vi Variationen i sky- 

 dækket for vintermaanederne december og januar ved Hamar, saa sees 

 af tabellen (s. 176), at den i alle aarene fra 1883 — 99 har været mellem 

 grænserne -f- 1.6 og -|- 1,4 = 3 grader, hvilket ikke kan ansees som 

 nogen betydelig variation. 



Maanedens gjennemsnitlige skydække bestemmes væsentlig af an- 

 tallet af de klare og overskyede dage. Det midlere antal af saadanne 

 dage er ved Hamar if. Mohn'^ i de samme maaneder tilsammen 9 klare 

 og 29 overskyede; i resten, 24 dage, har saaledes himlen været delvis 

 skydækket. 



Som vi ser, udgjør de overskyede dage den største del, derefter 

 kommer de delvis overskyede, og kun faa dage har været klare. 



1 H. Mohn: Klimatabeller for Norge V — XII, Kristiania 1S99. 



