I90I. No. 4. ISFORHOLDENE VED DE NORSKE INDSJØER. 185 



1896. Januar 6te skydække: 2 



7de — 10 lagdes is til Hamar. 



— 8de — I 



15de — o islagdes resten af sjøen. 



1897. Januar 30te skydække: 10 



— 31te — I 

 Februar iste — o 



— 2den — o frøs sjøen helt til. 



1898. Januar 6te skydække: 10 



— 7de — 3 



_ 8de — 2 lagdes is til Gjøvik. 



1899. Januar 20de skydække: 8 



— 2ide — 10 



— 22de — I 



— 23de — 10 



— 24de — o frøs sjøen helt til. 



C. Nedbøren. 



Det er allerede før gjort opmerksom paa, at smeltning af sne er en 

 procès, hvorved varme afgives fra en sjø. Det er ogsaa klart, at op- 

 tagelse af slud og kold regn, som har en lavere temperatur end over- 

 fladevandet, maa bevirke afkjoling. Nedbøren har saaledes indflydelse 

 paa, hvor hurtig afkjølingsprocessen i en indsjo kan gaa for sig, og da 

 tidspunktet for islægningen afhænger af, hvor raskt afkjølingen skrider 

 frem, saa er følgelig islægningstidspunktet ogsaa afhængigt af denne 

 faktor. 



For at se, i hvilken grad nedbøren øver indflydelse paa islægnings- 

 tidspunktet, vil vi undersøge, hvorledes forholdet ved en bestemt sjø er 

 mellem nedbøren i løbet af afkjølingsperioden og islægningstidspunktet 

 i de forskjellige aar. 



Vi vælger atter Mjøsen og skriver i en tabel op nedbøren ved 

 Hamar. Det bemerkes, at den største del af nedbøren faldt i novem- 

 ber som regn, men i de øvrige maaneder som slud og sne. 



