ANDREAS HOLMSEN. M.-N. Kl. 



Ser vi f. eks. paa aarene 1884, 1898, 1892, 1893 og 1890, hvor 

 middeltemperaturen for oktober og november, som før nævnt, var meget 

 ens, saa vil vi se, at der har været meget stor forskjel i nedbøren i 

 disse aar; men desuagtet fandt islægningen sted omtrent paa samme 

 datum. 



Vi vil finde det rimeligt, at nedbøren spiller en liden rolle under 

 afkjølingsprocessen, naar vi ser hen paa dens forhold til de øvrige meteo- 

 rologiske elementer. 



I almindelighed vil der om' vinteren ikke falde nogen videre nedbør, 

 naar det er meget koldt, og man kunde forsaavidt sige, at der sammen 

 med nedbør hører en høiere lufttemperatur. 



H vad nedbørens forhold til skydækket angaar, da udbredes dette 

 under nedbør. 



Vi kan saaledes forståa, at den afkjøling, som maa gaa for sig ved 

 optagelse af koldt regn og ved smeltning af den modtagne sne, for en 

 del reguleres ved de forandringer, som under nedbør indtræder i de 

 øvrige meteorologiske elementer. 



Naar der i den sidste del af afkjølingsperioden, lige før sjøen skal 

 til at islægges, indtræfFer et betydeligt snefald, vil dette, som før paa- 

 pegt, kunne bevirke, at indsjøen islægges samtidig over større stræk- 

 ninger. 



Som vi saa i forrige afsnit under behandUngen af skydækket, kan 

 en saadan rask afkjøling, der kan bevirke en samtidig, sterk isdannelse 

 over større dele af sjøen, være bestemmende for selve dagen for islæg- 

 ningen. 



Det tilfælde, at en saadan beleilig afkjøling foraarsages ved smelt- 

 ning af større mængder sne, der er faldt ned i sjøen, kjendes fra flere 

 af vore indsjøer, og i de oplysninger, man har om islægningen, nævnes 

 ikke sjelden, at »sjøen sneede igjen« da eller da. 



Vi skal nævne et par eksempler herpaa fra Mjøsen. 



I den nordlige del af sjøen var det den i2te december 1887 ganske 

 isfrit. Den 13de og 14de sneede det meget sterkt, og den 14de var 

 der »snestappe«, saa det var næsten ufremkommeligt. Den 15de havde 

 der lagt sig fast is sydover til henimod Biri. 



Den 1 8de januar 1894 laa der is fra Lillehammer sydover til Borgen. 

 Den 19de og 20de var der sterkt snefald, og den 20de — 21de lagde der 

 sig is henimod Gjøvik; isen løsnede dog igjen nogle dage senere. 



