I90 



ANDREAS HOLMSEN. M.-N. Kl. 



har ogsaa paavist, at vinden har havt en ganske stor indflydelse paa 

 sjøernes temperaturforholde ned til et ikke ringe dyb. Naar de øverste 

 lag blandes med nedenforværende, bliver selvfølgelig herved overflade- 

 vandet noget opvarmet, og dette bevirker, at afkjølingen udstrækkes 

 over et længere tidsrum. 



En virkning af vinden, som ogsaa kan have betydning under afkjø- 

 lingsprocessen, er de strømsætninger, som kan dannes. Hvorvidt saa- 

 danne kan opstaa, er imidlertid ogsaa i høi grad beroende paa mere 

 lokale forhold, som sjøens form og størrelse. Vi vil derfor ikke omtale 

 samme nærmere paa dette sted, men vente dermed til et senere afsnit. 



I det hele taget skulde det saaledes antages, at der vil medgaa 

 længere tid til afkjølingen i de aar, hvori vinden gjør sig sterkt gjæl- 

 dende. Islægningstidspunktet skulde følgelig i de aar falde paa en 

 noget senere datum. 



Den eneste maade, hvorpaa vinden skulde kunne virke direkte op- 

 varmende, er ved dens mekaniske virkning, men denne er saa ubetydelig, 

 at den neppe er merkbar. 



At vinden over nogen indflydelse paa, naar islægningstidspunktet 

 kan indtræde, synes at fremgaa af flere af de iagttagelser, som er ind- 

 samlede angaaende islægningsforholdene paa vore sjøer. 



I en meddelelse fra Aardal skrives der saaledes, at det har beroet 

 paa vindforholdene, hvorvidt Aardalsvatnet er frosset til eller ikke i de 

 forskjellige aar. I meddelelsen er ikke omtalt noget specielt tilfælde, 

 som skulde kunne vise dette, men det er kun sagt i sin almindelighed. 

 Da man savner sikre data over islægningen paa Aardalsvatnet, kan man 

 imidlertid ikke nærmere undersøge forholdet. 



En lignende meddelelse er ogsaa modtagen fra Siredalsvatnet, hvor 

 det skal være iagttaget, at våndet under lignende temperaturforhold 

 islægger sig noget senere i de aar, hvori der er megen vind. 



Vi vil, naar vi skal undersøge, i hvilken grad vinden har øvet ind- 

 flydelse paa afkjølingens forløb, atter holde os til Mjøsen. Men da det 

 ser ud til, at der ved Hamar har været en uensartet bedømmelse af 

 vindstyrken i de første aar, hvori der er foretaget meteorologiske obser- 

 vationer, og af vindstyrken i de sidste aar, foretrækker vi at betragte 

 observationerne ved Eidsvold. For sammenligningens skyld hidsættes 

 ogsaa den gjennemsnitlige maanedlige vindstyrke for Kristiania. Aarene 

 er som i foregaaende tabeller ordnede efter datoen for islægningen. 



