I90I. Xo. 4. 



ISFORHOLDENE VED DE NORSKE INDSJØER, 



193 



Aar 



Slidrefjordens ii- 

 I lægningstids- 

 punkt. 



Vindstyrke i: 



oktober 



november 



1884 

 1898 

 1892 



1893 

 1890 



23de novbr. 

 24de » 

 25de » 

 26de » 

 27de > 



1. 1 



0.4 



0.3 



0.7 

 0.9 



0.4 



0.3 



0.3 

 0.7 



Som vi ser, var vindstyrken temmelig forskjellig de forskjellige aar, 

 men ikke desto mindre lagde sjoen sig i alle 5 aar omkring det nor- 

 male islægningstidspunkt. Vinden kan i disse aar saaledes ikke antages 

 at have øvet synderlig indflydelse paa afkjolingens gang. 



Vi vil dernæst betragte et par af de grafiske tabeller, som frem- 

 stiller den daglige lufttemperaturs gang ved Mjosen, for at se, hvorvidt 

 vi efter lufttemperaturforholdene kunde have ventet et noget andet is- 

 lægningstidspunkt i et aar med usædvanlig stor og i et aar med usæd- 

 vanlig liden vindstyrke. Vi vælger aarene 1896 — 97 og 1891 — 92. 



Vi ser, at sjoen i 1897 frøs helt til 2den februar, efterat der nys var 

 indtraadt en kuldeperiode ; men vi kunde neppe have ventet, at sjoen 

 havde frosset til for det aar, hvori januars middeltemperatur laa saa nær 

 normalen, 



I 1892 var der megen kulde i den forste halvdel af januar, og mid- 

 deltemperaturen laa betydelig under det normale. At sjøen frøs for til 

 det aar, synes saaledes at være, som vi efter lufttemperaturens gang 

 kunde have ventet. 



Følgelig synes det at have været af en meget underordnet betyd- 

 ning for afkjolingens fremadskriden i de to aar, at vindstyrken gjen- 

 nemgaaende var betydelig storre i 1896 — 97 end i 1891 — 92. 



Muligens vilde vindens indflydelse under afkjolingsprocessen være 

 kommen bedre tilsyne, om vi havde kunnet sammenligne islægnings- 

 tidspunkterne ved en sjø nær k>^sten med dem ved en sjø inde i 

 landet; men som allerede før berørt, vilde det være praktisk ugjorligt 

 at finde saadanne sjøer, hvor de lokale aarsager, dyb, størrelse, ned- 

 slagsdistrikt, strømme osv., som ogsaa betinger afkjolingens gang, er saa 

 ens, at det lod sig gjøre at drage sikre sammenhgninger. 



Vi kan efter det foregaaende forståa, at ogsaa vinden i det hele 

 taget kun kan spille en underordnet rolle under afkjolingens gang. 



Vid.-Selsk. Skrifter M.-X. Kl. 1901. Xo. 4. 13 



