IÇOI. Xo. 4. ISFORHOLDENE VED DE NORSKE INDSJØER. I95 



Skydækkets beskaffenhed, nedbøren og vinden er ikke af nogen 

 væsentlig betydning for, naar denne fase af afkjølingsprocessen kan ind- 

 træde; men med hensyn til bestemmelsen af selve tidspunktet, hvori 

 istæppet kan udvikles, spiller dog disse meteorologiske elementer en 

 rolle, idet istæppets udvikling i regelen maa ske under gunstige omstæn- 

 digheder for isens vekst, saa at denne ikke faar løsne igjen med det 

 samme. 



Det kunde være fristende at gjøre, ligesom Hildebrandsson m. fl. 

 har gjort for Sveriges vedkommende, nemlig at optegne kurver gjennem 

 de steder, hvor islægningen pleier at foregaa samtidig, og saa at sam- 

 menligne disse kurver med vort lands vinterisotermer. Men som vi 

 allerede har seet, og som vi nærmere vil studere i næste afsnit, øver de 

 lokale forhold, dyb, størrelse, nedslagsdistrikt, strøm m. m. saa stor ind- 

 flydelse paa afkjolingsprocessens gang, at saadanne kurver kom til at faa 

 et meget underligt forlob. ]\Iedens f. eks. nordenden af Mjosen kom til 

 at ligge paa samme kur\-e som de steder, hvor islægningen indtraf i no- 

 vember, saa kom den bredeste del af sjøen til at ligge paa kurven for 

 I ode februar. V'idere kom Ekern til at ligge paa kurven for en meget 

 sen islægningsdatum, men Fiskumvatnet lige ved blev beliggende paa en 

 saadan for en tidlig datum. Storsjøen i Rendalen kom til at ligge paa 

 februarkurven; men Lomnessjøen kom til at ligge paa den kurve, som 

 gik gjennem steder med islægning forst i november o. s. v. 



Det lader sig heller ikke gjøre at borteliminere de lokale aarsagers 

 indflydelse eller at inddele landet i et vist antal distrikter, som Hilde- 

 brandsson har gjort for Sveriges vedkommende, og udregne en gjennem- 

 snitlig datum for distriktet. 



Her i vort land er nemlig i regelen de lokale forhold saa forskjel- 

 lige, selv ved nærhggende sjøer, ja endog ved samme sjø, at et saadant 

 gjennemsnitstal neppe vilde have nogen berettigelse, idet det kun und- 

 tagelsesvis vilde være et udtryk for, hvad der i virkeligheden var 

 tilfældet. 



Vi vil istedet paa en anden maade anskueliggjøre forholdet mellem 

 den normale vintertemperatur og isforholdene ved vore sjøer. 



Dette gjør vi ved paa planche 10 grafisk at fremstille normaltempera- 

 turen i lobet af vmterhalvaaret for ca. 30 steder, beliggende i forskjellige 

 egne af vort land. Kurvernes ordinat angiver temperaturen; 2 mm. 's 

 ordinat svarer til 1°. Det tidsrum, hvori en nærliggende indsjø normalt 

 pleier at være tilfrossen, er paa kurverne indtegnet med blaa far\^e. 

 Paa hver kurve findes paaskrevet, til hvilken meteorologisk station den 



