IQÖ ANDREAS HOLMSEN. M.-N. Kl. 



refererer sig, og med blaa skrift er antydet, hvilken indsjøs islægning 

 er afsat. 



Ved de punkterede linjer er i samme maalestok grafisk fremstillet 

 temperaturen i 1898 — 99, og paa disse kurver er med brun farve an- 

 givet den tid, sjøerne var islagte det aar. 



Vi faar af disse kurver en forklaring paa, at nogle af vore sjøer 

 fryser tidlig til og andre senere; thi, som det vil sees, er det en gjen- 

 nemgaaende regel, at islægningen i det store og hele taget indtræder 

 paa et tidligere tidspunkt der, hvor kulden indtræder tidlig om høsten, 

 og der, hvor temperaturen pleier at gaa betydelig ned under nulpunktet. 



Paa Østlandet ser vi, at det gjennemgaaende er tidlig islægning; 

 men i den sydligste del af landet, hvor den normale vintertemperatur 

 ligger høit, er islægningen sen. Et vand som Lundevatn f. eks. islægges 

 i regelen ikke ; men saa sees det ogsaa, at den normale vintertemperatur 

 i den egn af landet ikke gaar ned til 0° for nogen af vintermaanederne. 



Paa Vestlandet har indsjøerne ved kysten, hvor temperaturen er høi, 

 i almindelighed en meget sen islægning. Vi træffer her flere indsjøer, 

 som kun sjelden islægges. At et vand, saa nordligt beliggende som 

 Salsvatn i P^osnæs, ikke pleier at fryse til, kan muligens vække for- 

 undring; men som vi ser, er det kun en meget kort tid af vinteren, at 

 der i de egne normalt pleier at være dage med kuldegrader. 



Inde i fjordene, hvor der er en strengere vinterkulde, foregaar der- 

 imod islægningen i regelen før. 



I den nordligste del af landet indtræifer islægningen i det hele taget 

 tidlig; men som vi ser, kommer det ogsaa der an paa, hvordan det er 

 med lufttemperaturen over vedkommende sjø. 



Lufttemperaturen samt de øvrige meteorologiske elementer, som er 

 af en mere underordnet betydning for afkjølingens fremadskriden, er 

 væsentlig afhængig af den geografiske beliggenhed og af høiden over 

 havet, og forsaavidt er afkjølingens gang og det deraf flydende islæg- 

 ningstidspunkt indirekte afhængig af samme. 



Nogen direkte indflydelse paa islægningstidspunktet kan disse om- 

 stændigheder derimod ikke antages at have. 



Dersom vi paa planche 10 iagttager det meget forskjellige islæg- 

 ningstidspunkt for sjøer, hvor lufttemperaturen og de øvrige meteoro- 

 logiske elementer er ensartede, saa forstaaes, at de lokale forskjelligheder 

 maa have en stor indflydelse paa afkjølingens gang. 



