198 ANDREAS HOLMSEN. M.-N. Kl. 



er den termisk direkte (d : det varmeste vand øverst og det koldere vand 

 nedenfor), vil nemlig temperaturen i hele sjøen, saaledes som det vil 

 erindres, lidt efter lidt udjevnes ved de opstaaede vertikalstrømme, som 

 vil vedvare, indtil lagstillingen forandres. 



Efterat den indirekte lagstilling er indtraadt, vil udjevningsprocessen 

 være tilendebragt. Den fortsatte afkjøling vil væsentlig gjøre sig gjæl- 

 dende i de øvre lag, medens det varmere vand vil forblive i de nedenfor 

 værende. 



Er dybet stort, udfordres der følgelig lang tid, foråt hele vand- 

 massen skal antage ens temperatur; men er sjøen grund, saa er det 

 øiensynligt, at udjevningsprocessen maa kunne gaa raskere for sig. 



Af de periodiske temperaturforandringer, som finder sted i en sjø, 

 er der, som det vil erindres, saavel en aarlig som en daglig. Videre 

 vil det ogsaa erindres, at der er paavist en periodisk temperaturforan- 

 dring, som udstrækker sig over flere aar. 



Vi kan her inddele indsjøerne i typer efter det dyb, til hvilket 

 hver af disse periodiske forandringer gjør sig gjældende. 



Vi faar da: 



1. Grunde sjeer, hvor det midlere dyb ikke er større, end at det 

 er nær grænsen for den daglige temperaturforandring. 



2. Sjeer a f middels dybde, hvor dybet er større, end at den dag- 

 lige temperaturforandring kan gjøre sig gjældende helt ned, men hvor 

 det ikke er større, end at den aarlige temperaturforandring kan faa 

 gjøre sig gjældende igjennem hele sjøen helt til de nederste lag. 



j. Dybe sjeer, hvor det midlere dyb er saa stort, at det er nær 

 grænsen for den aarlige temperaturforandring. 



4. Meget dybe sjeer^ hvor der findes et forholdsvis dybt schicht, 

 hvor den aarlige temperaturforandring ikke kan gjøre sig gjældende. 



Denne inddeling kan være ganske bekvem for den foreliggende 

 undersøgelse, og vi vil derfor opretholde den. 



Af sagens natur følger, at disse typer ikke er skarpt afgrænsede fra 

 hinanden, men den ene gaar over i den anden. 



Vi vil betragte nogle sjøer af hver af disse typer og se, hvor raskt 

 afkjølingsprocessen skrider frem, indtil islægning kan finde sted. 



1. Grunde sjøer. 



Vi saa i kapitel 4, at den daglige opvarmning og afkjøling i Weiss- 

 ensee var iagttaget til et dyb af 30—35 m. Dette er vistnok used- 

 vanhgt. I Genfersjøen er den iagttaget ned til et dyb af 20 — 25 m. 



