200 



ANDREAS HOLMSEN. 



M.-N. Kl. 



Lomnessjøen 



Mindre sjøer ved Røros . . 



Vinstern 



Øiangen i Valdres 



Flatsjø 



Møsvatn 



Sundkilen i Kviteseidvatn . 



Kilefjorden 



Aarakfjorden 



Sogndalsvatn 



Eidsvatn 



Leksdalsvatn 



Vestlige del af Snaasenvatnet 

 Nedrevatn ved Sulitjelma . . 



Sagvatn 



Altevatn 



Pasvikelven 



Islægninsgsdatum. 



7de 

 31te 

 25de 

 I ode 

 19de 

 23de 

 30te 



8de 

 2den 

 23de 

 25de 

 3ote 



8de 

 15de 

 25de 



iste 

 29de 



novbr. 



oktbr. 



oktbr. 



novbr. 



novbr. 



novbr. 



novbr. 



decbr. 



decbr. 



novbr. 



novbr. 



novbr. 



decbr. 



novbr. 



novbr. 



novbr. 



oktbr. 



Antal uger fra den 

 dag, da middeltem- 

 peraturen normalt er 

 = 0°, og til den 

 dag, da islægningen 

 pleier at finde sted. 



2 

 2 



1 à 2 



2 à 3 

 2 



3 



3 



I à 2 



2 



I à 2 



I à 2 



3 

 3 

 2 

 2 



2(?) 

 2 



Man kjender ikke dybet i alle disse sjøer saa nøie, at det lader sig 

 gjøre at udregne noget nøiagtigt gjennemsnitsdyb ; men efter de forelig- 

 gende maalinger og de meddelelser, som er indhentede fra lokalkjendte, 

 maa det antages, at samtlige maa regnes som grunde. 



Som vi ser, indtræder islægningen tidlig ved disse sjøer, idet der 

 kun pleier at medgaa i — 3 uger fra den datum, da luftens middel- 

 temperatur er 0°, og til den normale islægningsdatum. 



Hvis vi paa et kart vilde optegne kurver gjennem de steder, hvor 

 islægningen paa de grunde sjøer foregaar paa samme datum, vilde 

 følgelig disse kurver i det store og hele taget vise et parallelt løb med 

 nulisotermerne. 



Omvendt kunde man ogsaa ved at iagttage, naar isen lægger sig 

 paa vore grunde sjøer, have et godt maal for, hvordan høsten skrider 

 frem, og naar vinteren begynder at indtræde. 



