I90I. No. 4. 



ISFORHOLDENE VED DE NORSKE INDSJØER. 



205 



Yl ser, at der normalt medgaar mindst 10 uger fra den dag, da 

 middeltemperaturen er 0°, og til den dag, vore dybe sjøer islægges. 



Hvis de dybe sjøer ligger under saadanne klimatologiske betingelser, 

 at vintertemperaturen ikke gaar betydelig ned under 0°, saa ser vi, at 

 de normalt ikke pleier at fryse til. Afkjolingen kan i disse sjøer ikke 

 fortsætte saa længe, indtil sjøen i hele sit dyb har antaget temperaturen 

 for maximum af tæthed. For udjevningsprocessen er helt færdig, vil 

 der nemlig beg}'nde at ske en opvarmning, hvorved den direkte lag- 

 stilling atter mere og mere udvikles, og der kan følgelig ikke finde 

 nogen islægning sted. 



Inden sjøerne af denne gruppe kan der ikke for de dybeste og de 

 mindst dybe paavises nogen væsentlig forskjel i det tidsrum, som 

 medgaar til afkjolingen fra, at luftens middeltemperatur paa vedkom- 

 mende sted er 0°, og til islægningsdatoen. Ved Bandak udgjør saaledes 

 tidsrummet 10 uger; men ved Norsjø, som maa antages at have et 

 mindre dyb, udgjør det derimod 12 uger, og en længere tid medgaar 

 heller ikke til afkjolingen i Mjøsen, som har et dobbelt saa stort dyb 

 som Norsjø. 



At saa er tilfældet, er, hvad vi kunde formode. 



Vi vil erindre, at det i de dybe sjøer kun er i det øvre lag fra 

 overfladen og 125 — 175 m. ned, at temperaturen veksler fra sommer til 

 vinter. Afkjolingen behøver følgelig ikke at naa længere ned end til 

 denne grænse, før den indirekte lagstilling kan indtræde. Det nedenfor 

 værende vandlag øver følgelig ingen indflydelse paa den aarlige afkjø- 

 lingsproces, og enten dette er et forholdsvis dybt lag eller et grundt lag, 

 maa for afkjølingens gang i overfladen være ligegyldigt. 



