igOI. No. 4. ISFORHOLDENE VED DE NORSKE INDSJØER. 215 



være noget tidligere, end vi skulde vente efter de klimatologiske forhold 

 paa det sted. JNIen våndet gjennemlobes af et ganske stort vasdrag. 

 som dannes ved samlobet af Flaathyla og Bora, som begge kommer 

 hastig ned fra Haukelifjeld, hvor de delvis næres af evig sne og is. 

 Vi kan her finde forklaringen paa den tidlige islægningsdatum. 



Foruden elve kan ogsaa undersoiske tillob — kilder — have nogen 

 indflydelse paa en sjos temperaturforhold. Delebecque'^ har ofret dette 

 forhold et ganske indgaaende studium. 



Vi nævner det her, fordi undersøiske kilder under visse forhold 

 kan tænkes at ove nogen indflydelse paa islægningen i overfladen ret 

 ovenfor opkommet. 



Hvis der f. eks. i en grund sjo springer frem en kilde med vand af 

 mindre tæthed end sjøens vand, vil en saadan foraarsage en opgaaende 

 strøm, og denne vil medføre, at våndet ikke kan afkjøles saa raskt paa 

 det sted i sjøen som ellers. 



Medens afkjolingen i den øvrige del af sjøen kan være saa langt 

 fremskreden, at isen lægges, kan vi ret op for opkommet finde en aaben 

 flæk, som først islægges bet}-delig senere. Dette forhold er kjendt fra 

 flere steder. Fra de fleste grunde indsjøer og tjern ved folk at berette 

 om varmehul eller »ylhul«, hvor isen kan være meget svag. medens 

 den paa den øvrige del af sjøen kan være sterk. 



2. Stremme. 



Varmen forplantes i en sjø, saadan som vi har seet. væsentlig ved 

 strømning. Våndets forandring af tæthed ved opvarmning betinger 

 vertikale strømme, hvorved varmen forplantes ned i dybet. 



Foruden disse findes der imidlertid i sjoerne ogsaa horizontale 

 strømme, og det er dem, vi nærmest vil tænke paa her. Som allerede 

 før paapegt, vil vand af samme tæthed altid stræbe efter at befinde 

 sig i samme horizontale lag. Men nu kan det hænde, at opvarmningen 

 eller afkjølingen gaar raskere for sig i enkelte dele af sjøen. Dette vil 

 medføre, at der maa foregaa en udblanding af våndet i samme horizon- 

 tale lag, og der kan saaledes fremkomme horizontale strømme. Man 



' Les lacs français, p. 15S. 



