2l6 ANDREAS HOLMSEN. M.-N. Kl. 



kan ogsaa finde strømme, som maa skyldes en virkning af vinden. 

 Større gjennemløbende vasdrag kan ogsaa frembringe tydelige strøm- 

 sætninger. 



I nogle sjøer findes i almindelighed til enhver tid tydelige strømme. 

 I andre sjøer er det kun sjelden, at saadanne kan iagttages. Nærmere 

 at gaa ind paa dannelsen af samme vil være at gaa udenfor dette 

 arbeides ramme, og vi vil derfor her uden nærmere at tænke paa, hvor- 

 ledes de dannes, kun undersøge, hvilken indflydelse strømmene maa have 

 paa afkjølingens gang og det deraf betingede islægningstidspunkt. 



Er der strøm, vil denne bevirke en udblanding af vandlag af for- 

 skjellig tæthed og temperatur. I hvilken grad udblandingen sker, vil for 

 en væsentlig del være afhængig af strømmens styrke. 



Hvis vi antager, at der i en sjø er en horizontal overfladestrøm, vil 

 våndet i overfladen herved føres frem i strømmens retning. Eftersom 

 våndet føres bort, maa imidlertid pladsen erstattes med vand fra de 

 dybere lag, og eftersom dette vand igjen føres bort, maa pladsen paanyt 

 indtages af andet vand. Resultatet maa blive, at der i almindelighed 

 ved siden af den horizontale overfladestrøm ogsaa i dybet vil findes en 

 lignende, som gaar den modsatte vei. 



Der maa følgelig ved en saadan strøm kunne foregaa en ganske 

 betragtelig udblanding af vandlagene. 



Den iagttagelse, at der har foregaaet af kjøling under 4° ned til et 

 betragteligt dyb, forinden der har dannet sig is, har, som før paapegt, 

 Buchanan, For el m. fl. for en del tilskrevet virkningen af strømme. 

 Delebecque^ paapeger ogsaa, at saadanne strømme kan spille en ganske 

 betydelig rolle i enkelte sjøers temperaturforhold. 



Strømmenes virkning under afkjølingsprocessens gang maa være 

 noget forskjellig før og efterat temperaturen for maximum af tæthed er 

 naaet. Er nemlig lagstillingen den termisk direkte, maa afkjølings- 

 processen øiensynlig paaskyndes ved, at der kan foregaa en raskere ud- 

 blanding af vandlagene i overfladen og dybet. Efterat afkjølingen er 

 saa langt fremskreden, at lagstillingen er bleven den termisk omvendte, 

 maa derimod strømmene derved, at de fordeler det afkjølede vand ned 

 igjennem et større dyb i sjøen, virke til at udstrække afkjølingsprocessen 

 over et længere tidsrum. 



Det vil følgelig bero paa omstændighederne, hvorvidt resultatet af 

 strømmenes virkning i det hele taget vil paaskynde eller forsinke af- 

 kjølingsprocessens forløb. 



1 Les lacs français, p. 151. 



