2l8 ANDREAS HOLMSEN. M.-N. Kl. 



Lignende strømme, om end mindre udprægede, er f. eks. iagttagne 

 i Næssundet i Mjøsen og i sundet ved Nordviken i Fæmunden. Islæg- 

 ningen pleier ogsaa i disse sund at foregaa paa et forholdsvis sent tids- 

 punkt. I januar 1895 iagttoges saaledes, at sundet ved Nordviken var 

 aabent, uagtet Fæmunden ellers var islagt en maaned i forveien. 



At islægningen i saadanne sund pleier at foregaa senere end ellers 

 i sjøen, er, som vi kan vente det. Ved strømmen blandes stadig de 

 øverste, koldeste lag sammen med nedenforværende varmere vand. 

 Temperaturen af overfladevandet her maa følgelig blive noget høiere end 

 ellers i sjøen, og dette medfører, at islægningen først kan indtræde paa 

 en senere datum. 



3. Sjøens form og størrelse. 



I kapitel 4 nævntes, at størrelse og form maatte øve nogen ind- 

 flydelse paa temperaturforholdene i sjøerne. Det blev berørt, at der ved 

 enkelte af vore langstrakte sjøer kunde være forskjel i klimatologisk hen- 

 seende over de forskjellige dele af sjøen. Af den grund maa opvarm- 

 ningen og afkjølingen kunne gaa noget forskjellig for sig paa de for- 

 skjellige steder i sjøen. 



Der blev sammesteds ogsaa gjort opmerksom paa, at varme, mod- 

 tagen fra eller afgiven til bredderne, spiller nogen rolle i sjøernes ter- 

 miske forhold. Som følge heraf vil vi kunne finde en noget forskjellig 

 temperatur i samme horizontale lag i de centrale partier og ved kysterne. 



Da form og størrelse øver indflydelse paa temperaturforholdene i 

 sjøerne, maa vi kunne tænke os, at de samme faktorer øver indflydelse 

 paa islægningstidspunktet. 



Afkjølingens gang vil ved meget udskaarne, mindre indsjøer blive 

 paaskyndet ved bortledning af varme til bredderne. Følgelig skulde vi 

 vente, at islægningen paa saadanne sjøer vilde falde paa et noget tid- 

 ligere tidspunkt end ved de større indsjøer, hvor afkjølingen ved bort- 

 ledning af varme til bredderne ikke spiller saa stor rolle. 



De fleste af vore større sjøer har i det store og hele taget en ikke 

 meget forskjellig form. De er lange og smale, og forholdet mellem 

 kystlinje og fladeindhold er ikke væsentlig forskjellig ved de fleste af 

 dem. Ved vore større indsjøer vil det derfor være vanskeligt at paavise, 

 hvordan dette ved de forskjellige sjøer kun lidet forskjellige varmetab 

 kan have øvet en indflydelse, saa islægningen er indtraadt noget tid- 

 ligere eller sildigere. 



