220 ANDREAS HOLMSEN. M.-N. Kl. 



Og størrelse. Denne antagelse bestyrkes, naar vi bemerker, at islægnin- 

 gen pleier at foregaa noget før paa de i nærheden liggende mindre 

 sjøer, som neppe kan antages at have dybdeforhold, som er videre for- 

 skjellige fra Møsvatnets. Songavatn, som ikke ligger saa langt derfra, 

 islagdes f eks, 1898 i begyndelsen af november, medens Møsvatn ikke 

 frøs til før 22de november. 



Ved Vannsjø ved Moss synes ogsaa størrelse og form at øve nogen 

 indflydelse paa det normale islægningstidspunkt. Islægningen paa denne 

 sjø pleier nemlig at foregaa en uges tid tidligere, end man efter de 

 klimatologiske forhold og dybet skulde have ventet. Vannsjø har en 

 uregelmæssig form med en mængde viker og bugter, saa at sjøen har 

 en lang kystlinie i forhold til størrelsen. Dette kan være en medvir- 

 kende aarsag til, at afkjølingen kan foregaa saa raskt i denne sjø. 



Tunnsjø i Namdalen skal normalt islægges omkring 25de januar. 

 Det er 13 uger, efterat dagen med middeltemperatur = 0° er indtraadt. 

 Selv om vi antager, at sjøen har et betydeligt dyb, synes dette at være 

 et noget længere tidsrum, end vi skulde have ventet. Men sjøen er en 

 af vore største og bredeste indsjøer, og dette kan muligens gjøre sit til, 

 at islægningen indtræder saa sent. 



4. Sjøens omgivelser. 



Den varmemængde, der kan afgives ved udstraaling, er i væsentlig 

 grad afhængig af den fri udstraalingsflade. Følgelig kan der under for- 

 øvrigt lige betingelser ikke foregaa saa sterk udstraaling fra en sjø, der 

 ligger indeklemt mellem høie fjelde, som fra en med fri beliggenhed. 



Afkjølingens gang maa saaledes ogsaa for en del være afhængig af, 

 hvorledes det er med de forskjellige sjøers omgivelser. 



Ule'^ har ved temperaturmaalinger i tyske indsjøer godtgjort, at 

 omgivelserne kan øve en ganske merkbar indflydelse paa sjøernes ter- 

 miske forhold. 



Islægningstidspunktets indtrædelse skulde følgelig ogsaa kunne an- 

 tages at være i nogen grad afhængig af sjøens omgivelser. Under for- 

 øvrigt lige forhold skulde de sjøer, som er frit beliggende, kunne fryse 

 til paa en noget tidligere datum end de, som ikke ligger frit til. 



Omgivelserne maa ogsaa i nogle andre henseender kunne antages at 

 influere paa afkjølingens gang. De kan være saadanne, at vinden stadig 



1 Die Temperaturverhältnisse der Baltischen Seen. Verhandlungen des X. Deutsch, 

 Geogr. Tag. Berlin 1893. 



