igoi. No. 4. ISFORHOLDENE VED DE NORSKE INDSJØER. 221 



dirigeres i en bestemt retning. Dette vil medføre, at der danner sig be- 

 tydelige og sterke strømme i sjøen, og dette vil igjen have indflydelse 

 paa temperaturforholdene. Delebecque'^ har gjort nogle gode iagttagelser 

 herover, og efter denne forfatter skal følgende eksempel hidsættes. 



Sjoerne ved Saint-Points og Remoray ligger i nærheden af hinanden 

 og under lige klimatologiske betingelser i samme hoide over havet. 

 Gjennemsnitsdybet i Saint-Pointssjoen er 20.5 m. og i Remoraysjoen er 

 gjennemsnitsdybet 12.6 m. Man skulde derfor vente, at den sidstnævnte 

 sjø skulde opvarmes og af kjøles lettere end den førstnævnte. Men dette 

 viser sig ikke at være tilfældet. Flere temperaturmaalinger udviser, at 

 opvarmningen og afkjølingen foregaar i løbet af kortere tid i Saint- 

 Pointssjoen end i den anden. Omgiv-elserne og formen af sjoerne med- 

 fører, at vinden i regelen altid vil dirigeres i en bestemt retning over 

 Saint-Pointssjoen, medens den er meget uregelmæssig over Remoray- 

 sjoen. Dette gjor, at man næsten altid vil finde en bestemt strømsæt- 

 ning i Saint-Pointssjoen, og den omstændighed forklarer, hvorfor opvarm- 

 ningen og afkjølingen kan gaa raskere for sig i denne sjø. 



Vi skulde formode, at afkjølingen vilde medtage lidt længere tid, 

 saa at islægningen maatte talde noget senere ved sjøer med saa bratte 

 omgivelser, som f. eks. Tinnsjo, Bandak, Hornindalsvatn m. fl,, end den 

 vilde gjøre under forøvrigt lige forhold ved sjøer med saa fiade om- 

 givelser som Mjosen, Randsfjorden, Fæmunden m. fl. 



Det vil imidlertid neppe lade sig gjøre direkte at paavise noget saa- 

 dant. De øvrige faktorers indflydelse paa afkjølingens gang vil i alminde- 

 lighed være saa dominerende i sammenligning med den indflydelse, om- 

 givelserne kan øve, at denne som regel helt vil skjule sig under hin. 



5. Nogle øvrige lokale faktorer. 



Da vi behandlede vindens indflydelse paa islægningstidspunktet, blev 

 det paapegt, at de af vinden dannede bølger maatte øve en indflydelse 

 paa, hvor raskt afkjølingen kunde gaa for sig i en sjø. Men bølger kan 

 ogsaa dannes paa andre maader. Ved skibsfarten kan der saaledes 

 fremkomme betydelige bølger. 



Det er en kjendsgjerning, at isen pleier at lægge sig senere paa de 

 steder, hvor der foregaar en livlig skibsfart, end der, hvor ingen eller 

 liden skibsfart er. Vi behøver blot at pege paa forholdene ved Kristi- 

 ania havn. For en menneskealder siden hændte det aarvåst, at fjorden 



' Les lacs français, p. 152. 



