222 ANDREAS HOLMSEN. M.-N. Kl. 



var islagt, ofte helt ud til Steilene; men nu, efterat overfladevandet 

 næsten ikke et øieblik faar være i ro, men stadig sættes i bevægelse af 

 den livlige dampskibsfart, hænder det kun sjelden, at der lægges is paa 



fjorden. 



At islægningstidspunktet vil falde senere ved de steder, hvor våndet 

 saa ustanselig sættes i bevægelse, er ganske forklarligt. Der vil nemlig 

 ske en saa sterk udblanding mellem de øverste lag og de nedenfor- 

 værende, at afkjølingen maa kunne trænge ned til et ganske betyde- 



ligt dyb. 



Det er imidlertid kun yderst faa af vore indsjøer, der trafikeres saa 

 sterkt, at skibsfarten kan antages at spille nogen rolle for islægningen. 



Det kan være, at trafiken paa Mjøsen og paa de telemarkske ind- 

 sjøer til sine tider kan have været saa betydelig, at den under gunstige 

 betingelser kan have været en medvirkende aarsag til at forsinke islæg- 

 ningen i nogen tid. 



Som vi engang før har paapegt, synes det, som islægningen nu i 

 de senere aar, siden en forøget dampskibstrafik finder sted paa Bandak- 

 vandene, pleier at falde paa senere datum, end den gjorde tidligere. 

 Men iagttagelserne herover er imidlertid ikke saa sikre, at vi vover at 

 bygge nogen sikker slutning paa dem. 



Nogen udblanding af vandlagene maa der ogsaa foregaa i en sjø, 

 hvor der findes store seiches. 



En iagttagelse, som paastaaes gjort fra flere steder, er, at islægnin- 

 gen paa dybe sjøer pleier at falde paa et noget senere tidspunkt der, 

 hvor sjøen manøvreres ved en dam. Vi kan ikke statistisk belyse denne 

 iagttagelse, men det er ikke usandsynligt, at saadanne bevægelser, som 

 frembringes paa denne maade, ogsaa kan foraarsage, at vandlagene ud- 

 blandes, saa at afkjølingen kan trænge længere ned, og islægningen som 

 følge heraf forsinkes noget. 



Et forhold, som ogsaa kan tænkes at øve nogen indflydelse paa 

 sjøens islægningstidspunkt, er dens optiske egenskaber. Dens farve og 

 gjennemsigtighed f. eks. vil kunne have nogen indflydelse paa, hvor 

 sterkt udstraalingen kan gjøre sig gjældende. 



Disse faktorers indflydelse paa vore sjøers varmeforhold maa imid- 

 lertid antages at være af en saa underordnet betydning, at vi neppe 

 behøver at gaa nærmere ind paa samme. 



