226 ANDREAS HOLMSEN. M.-N. Kl 



Om dette fenomen ikke er saa ret hyppigt ved vore større indsjøer, 

 saa kjendes det meget godt fra flere mindre sjøer og tjern, men især 

 fra myrer og vaade enge, hvor de unge plantespirer ofte bliver fuld- 

 stændig kvalte af en saadan isdannelse — -insbrandv-. 



I kolde somre vil isen paa vore høifjeldssjøer gaa meget sent op. 

 Hvis ikke opvarmningen er saa stor, at lagstillingen forandres fra den 

 termisk omvendte til den termisk direkte, er det øiensynligt, at afkjø- 

 lingen af overfladevandet i disse sjøer vil kunne gaa saa raskt for sig, 

 at de islægges meget tidlig, uagtet dybet kan være stort. 



En saadan ekstraordinær tidlig islægning er for beskrevet fra flere 

 indsjøer i vort land. Gjentagende gange er Dæmmevatn nævnt I dette 

 vand, der opdæmmes af en arm af Hardangerjøkelen, har islægning 

 fundet sted allerede i august maaned tiltrods for, at våndet har et dyb 

 af næsten loo m. 



Paa fjeldet mellem Ulvik og Aurland er flere mindre .sjøer, som 

 midtsommers har været helt islagte. Paa Taugevatn er der iagttaget is 

 langt ud i august. I Fjærland i Sogn er Troldevatn ofte islagt om 

 sommeren. Det samme er, som før omtalt, tilfældet ved nogle mindre 

 vand i Søndmør. 



A. Blytt^ nævner, at han i 1864 fandt sterk is paa Gjuvvatn under 

 Galdhøerne den I2te september, og at det maa antages, at våndet ikke 

 havde været aabent det aar. Øyeri^ har omtalt flere saadanne eksempler 

 fra Jotunheimen. Lignende forhold er ogsaa beskrevne fra flere vand 

 paa Lyngenhalvøen. 



Alle disse høifjeldssjøer, hvoraf flere støder umiddelbart til en bræ, 

 maa vistnok regnes med til denne type af indsjoerne — de kolde sjøer. 



1 Turistforeningens aarbog 1S71, p. 44. 



2 Nyt Magazin for Naturv. B. 37. 



