230 ANDREAS HOLMSEN. M.-N. Kl. 



Nyis kan være af temmelig forskjellig farve, og denne afhænger 

 ogsaa for en væsentlig del af, hvor raskt udkrystallisationen gaar 

 for sig. 



2. Isens vekst. 



Naar istæppet er udfoldet, vil tykkelsen af isen vokse, efterhvert 

 som afkjølingen fortsætter, idet der lidt efter lidt under istæppet vil 

 udkrystalliseres isnaale, der lægger sig paa underste lag af samme. 



Is er et for de mørke varmestraaler næsten ganske atermant legeme. 



Der kan saaledes ikke ske nogen nævneværdig af kjøling af våndet 

 under isen ved udstraaling. 



Afkjølingen maa foregaa væsentlig derved, at varmen ledes bort 

 gjennem islaget til ovenfor værende, koldere. luft. Men da isens varme- 

 ledningsevne 1 er forholdsvis ringe, kan der i almindelighed heller ikke 

 paa denne maade foregaa nogen forholdsvis rask afkjøling af våndet i 

 en tilfrossen sjø. 



• Afkjølingen vil bero paa flere faktorer. Først og fremst vil den 

 afhænge af isens tykkelse. Er isen tynd, kan der i hver tidsenhed bort- 

 ledes en forholdsvis betydelig mængde varme; men hvis isen er tyk, 

 gaar varmeledningen meget langsommere for sig. 



Dernæst vil ogsaa afkjølingen være afhængig af temperaturen i 

 isens overflade og af temperaturen af våndet under isen. 



Isens tykkelsesvekst, som er afhængig af afkjølingens gang, er 

 følgelig ogsaa for den væsentligste del afhængig af disse tre faktorer. 



Hvis vi antager, at temperaturen i isens overflade er konstant, og 

 at våndet under isen er 0°, er det let nok at udregne, hvor sterkt isen 

 vil vokse fra tid til anden. 



Det er i dette tilfælde kun den frigjorte varme, som udvikles ved 

 den fortsatte isdannelse, som skal skaftes bort. 



Efter Kristensen'^ skulde der, naar isens konstante temperatur er 

 = -i- t°, til en istykkelse af d cm. være medgaaet: 



— - — timer. 



Til eksempel skulde der saaledes under en forudsætning af -;- 2o°'s 

 temperatur i overfladen og vand af 0° under isen medgaa ca. 6 uger til 

 dannelse af i m. tyk is, hvorimod et lag paa 0.5 m. under samme for- 

 udsætninger vilde kunne dannes i løbet af halvanden uges tid. 



* Efter Mitchell 1= 0.005. Proc. Roy. Soc. Edinburg 1885 — 86, p. 592. 

 2 Kristensen: Oversigt over Isens fysiske Egenskaber, S. 243. Nyt Tidsskrift for Fysik 

 og Kemi. B. II. Kjøbenhavn 1897. 



