igoi. Xo. 4. ISFORHOLDENE VED DE NORSKE INDSJØER. 23; 



fra Lac de Morat. Richter^ nævner ogsaa, at han har iagttaget tem- 

 peraturforogelser under isen i en tilfrossen sjo, og Delebecque- beskriver 

 lignende iagttagelser. 



Men om vi saaledes ikke kan antage, at is er et fuldstændig ater- 

 mant legeme, saa vil dog i regelen den opvarmning, som kan finde sted 

 gjennem isen, være saa ringe, at den kun spiller en underordnet rolle i 

 en tilfrossen sjøs temperaturforhold. 



lalfald tor vi vel trygt gaa ud fra, at det i almindelighed forst kan 

 være ud paa vaaren, at Insolationen her i vort land skal kunne virke 

 saa sterkt, at en opvarmning af våndet under isen kan finde sted. 



Temperaturforholdene i vore islagte sjoer maa følgelig antages at 

 være saadanne, at der ikke finder nogen væsentlig opvarmning sted, 

 saalænge der ligger is. 



Men saalænge, som der kan afgives varme fra isoverfladen til oven- 

 forværende kold luft, maa der kunne bortledes varme gjennem isen. 

 Følgelig skulde vi kunne antage, at der normalt kan foregaa en afkjo- 

 ling af våndet under et isdække hele vinteren gjennem liga til ud paa 

 vaarparten. 



De iagttagelser, at isen paa vore indsjoer pleier at tihage i tj'kkelse 

 i lang tid udover, er saaledes i fuld overensstemmelse med de slutninger, 

 man teoretisk kan udlede angaaende temperaturforholdene i en islagt sjo. 



3. Isløsningen. 



Xaar der fores saa megen varme til overfladen af en islagt sjo, at 

 temperaturen gaar op til nul grader, vil isen begj'nde at smelte. Hvis 

 der, efterat smeltningen er beg^-ndt, stadig tilfores mere varme, end der 

 afgives, vil smeltningen fortsætte. Islaget maa i saa fald stadig aftage, 

 og tilslut maa isen helt forsvinde. 



Afsmeltningen maa, hvis isen er i ro, væsentlig foregaa fra over- 

 fladen. Selv om det kan antages, at nogen opvarmning af våndet under 

 isen finder sted ved insolation, saa kan det aUigevel neppe tænkes, 

 at der i almindelighed kan foregaa nogen nævneværdig afsmeltning fra 

 isens underflade. Lagstillingen vil nemHg i en tilfrossen sjo altid være 

 saadan, at det koldeste vand maa befinde sig nærmest under isen, og 

 om våndet her holder nogen varmegrad, vil det snart afkjoles derved, 

 at smeltningen udkræver varme. Hvis våndet under isen er i ro, vil det 

 af den grund ikke længe have nogen varme tilovers til fortsat smeltning. 



1 Die Temperaturverhältnisse der Alpenseen. p. 196. 

 - Les lacs français, p. 170. 



