IÇOI. No. 4. ISFORHOLDENE VED DE NORSKE INDSJØER. 237 



I. Meteorologiske faktorer. 

 A. Lufttemperaturen. 



Da luftens daglige middeltemperatur er et maal for, hvor megen 

 varme der ved ledning kan afgives til isen, saavel som ogsaa en funk- 

 tion af, hvor sterkt Insolationen gjor sig gjældende, er det indlysende, 

 at islosningstidspunktet maa staa i noie forhold til lufttemperaturens gang. 



For at faa rede paa, i hvilken grad dette forhold gjor sig gjældende. 

 vil vi atter betragte de grafiske fremstillinger paa plancherne bag i bogen. 



Forst skal den planche betragtes, som fremstiller lufttemperaturens 

 gang i de forskjellige aar ved Granheim. Paa denne er, som det vil 

 erindres, den tid, Slidrefjorden var islagt, afsat med blaa farve. Vi ser, 

 at islosningen falder nær det normale tidspunkt, 15de mai, i de aar, hvori 

 lufttemperaturen har været normal om vaaren. Saaledes f. eks. i 187 1, 

 72, 73, 74, 76, 80, 83, 89, 90, 95. 



I de aar, lufttemperaturens gang har været under det normale, er 

 isløsningen indtruffet sent, og jo koldere det har været om vaaren, desto 

 senere har Slidrefjorden gaaet op. I 1877, 79> ^i» ^4' ^5' 88,98 og 99, 

 i hvilke aar islosningen indtraadte sent, har vaaren i samtlige aar været 

 koldere end _]normalt. 



I samtlige de aar, isløsningen indtraf tidlig, som i 1875, Z^» 82, 87, 

 93, 94 og 96, har vaaren været varmere end normalt. 



Vi ser saaledes, at der er en noie sammenhæng mellem islosnings- 

 tidspunktet og lufttemperaturens gang, saaledes som denne fremgaar af 

 maanedsmedierne. 



Et sandere billede af lufttemperaturens gang faar man af de grafiske 

 fremstillinger af temperaturens forandring fra dag til dag. 



Vi vil derfor mere noiagtig kunne iagttage islosningstidspunktets af- 

 hængighed af lufttemperaturens gang, hvis vi betragter de grafiske frem- 

 stillinger af den daglige lufttemperatur ved Mjosen. 



Ser vi paa disse, falder det i oinene, hvor liden forandring der i 

 det store og hele taget er i temperaturen fra dag til dag i vaarmaane- 

 derne i sammenligning med, hvad der er tilfældet om vinteren. Dertor 

 kan vi ogsaa ved at betragte kurverne i regelen angive en bestemt dag 

 som det omtrentlige tidspunkt, hvorpaa lufttemperaturen i de forskjellige 

 aar gik over fra kulde- til varmegrader. Fra dette tidspunkt kan vi i 

 de forskjellige aar regne vaarens indtrædelse. Normalt indtræffer det 

 ved Hamar den 5te april, ved Eidsvold den 4de april og ved Lille- 



