238 ANDREAS HOLMSEN. M.-N. Kl. 



hammer den ßdie april. For Mjøsegnene i sin almindelighed kan vi 

 følgelig sætte tidspunktet til 4de april. 



Den midlere datum, naar isløsningen paa den centrale del af Mjøsen 

 er begyndt, er 22de april. For den nordligste dels vedkommende kan 

 vi sætte den normale isløsningsdatum til den 6te mai, og det tidspunkt, 

 hvorpaa hele sjøen er bleven helt isfri, falder gjennemsnitlig paa den 

 Ilte mai. 



Følgelig skulde det normale forhold være, at isløsningen pleier at 

 begynde 18 dage, efterat dagen med middeltemperatur = 0° er ind- 

 traadt. i maaned efter denne datum skulde isløsningen i den nordlige 

 del af sjøen finde sted, og 37 dage efter dagen med nul graders tem- 

 peratur skulde sjøen være helt aaben. 



Det kommer ikke her med i betragtning, at sjøen ikke er helt 

 islagt hvert aar. Thi som vi har seet, skyldes dette den omstændighed, 

 at Mjøsen er en overmaade dyb indsjø. Isløsningen er derimod væsent- 

 lig uafhængig af sjøens dyb, og følgelig maa vi her kunne se bort fra 

 denne lokale omstændighed og kun tage med i betragtning de aar, hvori 

 sjøen har været helt tilfrossen. 



Vi vil først se paa, hvorledes forholdet mellem tidspunkterne for 

 isløsningen og lufttemperaturens gang har været i hvert af aarene 

 siden 187 1. 



I i8ji var temperaturen om vaaren ujevn. Den gik allerede 5te 

 mars op; men senere gik den ned igjen langt under nulpunktet. At 

 angive en bestemt datum for, naar vaaren indtraadte det aar, lader sig 

 neppe gjøre; men efter den kurve, som betegner maanedsmedierne, kan 

 vi sige, at vaaren, gjennemsnitlig seet, indtraadte i den sidste del af 

 mars, og følgelig nogen tid før normalt. 



Isløsningen begyndte 7de april o: 15 dage før den pleier at finde 

 sted. April var derimod gjennemsnitlig koldere end normalt, og dette 

 forklarer, hvorfor det i 1871 vårede over en maaned mellem, at isen 

 begyndte at løsne, og at sjøen blev isfri. 



I i8']2 var sjøen ikke islagt uden i den nordligste del. Her foregik 

 isløsningen noget senere end normalt. Men ved at betragte temperatur- 

 kurven sees, at den første del af mai holdt sig kold. Saasnart som 

 temperaturen gik op igjen, gik ogsaa isen. 



I iSj^ var heller ikke sjøen helt islagt. Men saa langt syd som 

 mellem Hamar, Næs og Gjøvik laa der is. Denne løsnede 7de april, 

 følgelig ca. 2 uger før normalt. Lufttemperaturen gik allerede i de sidste 

 dage af mars op over nul grader, og vaaren indtraadte saaledes det aar 

 1 uges tid før normalt. Vi skulde dog neppe have ventet, at isløsningen 



