IQOI. No. 4. ISFORHOLDEN'E VED DE NORSKE INDSJØER. 239 



havde indtraadt fuldt saa tidlig det aar, hvis ikke lufttemperaturen med 

 en gang havde gaaet hoit op over nul grader. April var ellers gjen- 

 nemsnitlig normal, og i den nordligste del løsnede isen til normal tid. 



I 18^4 var der kun is paa Mjosens nordligste del. Denne gik det 

 aar op noget senere end normalt. Men dette kan let forklares, naar vi 

 bemerker, at lufttemperaturen gik ned i sidste del af april og holdt sig 

 lav helt til den lode mai. Saa snart som temperaturen atter steg, ind- 

 traadte isløsningen. 



I i8j^ indtraf dage med temperatur over nul grader ved udgangen 

 af mars, følgelig nogle dage for end normalt. Vi skulde efter dette have 

 ventet, at isløsningen ogsaa vilde have fundet sted nogle dage før nor- 

 malt. Saa var imidlertid ikke tilfældet. Temperaturen gik i den sidste 

 halvdel af april ned, og den holdt sig omkring den 20de april endog i 

 løbet af 3 dage under nulpunktet. Først i begyndelsen af mai gik den 

 op igjen, og da indtraadte isløsningen. 



I 18-6 gik temperaturen op over nulpunktet i de første dage af april. 

 I begyndelsen af maaneden holdt den sig forholdsvis meget høi; men 

 omkring midten af maaneden var der nogle kolde dage, som forsinkede 

 issmeltningen, saa at sjøen det aar ikke gik op for i uges tid senere, 

 end den gjennemsnitlig pleier. 



I i8-jj var der meget sen vaar. Først 26de april gik temperaturen 

 over til varmegrader, og efter den tid holdt den sig ogsaa længe lav. 

 Mai maaned havde endog en middeltemperatur, som ikke var høiere end 

 den temperatur, april ofte har. Isløsningen er det aar, ser vi, ogsaa 

 meget sen. Først i8de mai løsnede isen paa den centrale del af sjøen, 

 og ikke for 23de mai var sjøen isfri ved Lillehammer. 



I dette aar kommer det saaledes særlig godt tilsyne, i hvor væsent- 

 lig grad lufttemperaturens gang bestemmer tidspunktet for isløsningens 

 indtrædelse. 



Lufttemperaturen var i 1877 saadan, at april var, som mars ellers 

 pleier at vaere, og mai var næsten som april ellers. Og som folge 

 heraf, ser vi, at isløsningen ikke fandt sted for saa langt ud i mai, som 

 den ellers pleier at indtræffe i april. 



I 18-8 var Mjøsen ikke helt tilfrossen. I den nordlige del fandt 

 isløsningen sted, da der blev nogen varme i veiret i de første dage af mai. 



I i8jq steg temperaturen over nulpunktet i de første dage af april, 

 men gik senere i maaneden atter ned igjen. Først i midten af maaneden 

 begyndte der for alvor at komme varme i veiret. Isløsningen foregik i 

 de sidste dage af april. Følgelig ser vi, at vaarens indtrædelse og is- 

 løsningen det aar var noget senere end normalt. 



