240 ANDREAS HOLMSEN. M.-N. Kl. 



I 1880 laa der ingen is søndenfor Ringsaker. Lufttemperaturen var 

 om vaaren noget for høi, og derfor skede ogsaa isløsningen noget før, 

 end den pleier. 



Vaaren 1881 var baade kold og sen. Først ved udgangen af april 

 gik temperaturen op over nul grader. Isløsningen skede ogsaa i forhold 

 hertil, idet isen ikke løsnede før 25de mai. Først i begyndelsen af juni 

 var den helt borte. 



I 1882 var der kun is paa Mjøsens nordre del. Temperaturen var 

 gjennemgaaende normal i løbet af vaaren, og isen løsnede til normal tid. 



I 1883 gik temperaturen op over nulpunktet ca. lode april, og 

 følgelig indtraf vaaren nogle dage senere end normalt. Isløsningen fandt 

 ogsaa sted nogle dage senere end normalt, nemlig den iste mai. Isen 

 gik helt væk ved opgaaende temperatur 9de mai, og samme dag skede 

 ogsaa isløsningen paa Randsfjorden. 



I 1884 var der kun is paa Mjøsen nogen tid i februar og mars. I 

 isen var der hele vinteren enkelte aabninger. Isen paa den centrale del 

 løsnede, da temperaturen gik op i begyndelsen af mars. Der lagdes 

 atter is; men da temperaturen et par dage efter midten af mars gik høit 

 op, løsnede isen paanyt i den centrale del. Aprils temperatur var det 

 aar normal; men i begyndelsen af mai var der koldt veir, og dette maa 

 antages at være aarsagen til, at isen paa nordenden ikke løsnede, før 

 temperaturen var gaaet op ved midten af maaneden. Et par dage før 

 var Randsfjorden gaaet op. 



I i88ß var temperaturen ujevn om vaaren. Men maanedstempera- 

 turen var saavel i mars som i april normal, saa vi vel kan opfatte det, 

 som om vaaren indtraadte omtrent normalt. Isløsningen skede ogsaa 

 omtrent normalt. Da veiret holdt sig koldt i den første del af mai, blev 

 den nordlige del af sjøen ikke isfri før den lode mai. Randsfjorden var 

 da gaaet op et par dage før. 



I 1886 indtraadte dagene med varmegrader 23de mars, altsaa ca. 

 10 dage tidligere end normalt. Isløsningen fandt i forhold hertil ogsaa 

 sted nogen tid før det vanlige. Ogsaa i nordenden af sjøen gik isen 

 tidlig bort, da temperaturen holdt sig normal i lobet af hele april. 

 Randsfjorden gik op paa samme dag, som isløsningen skede i den nord- 

 lige del af Mjøsen, 27de april. 



I 188^ var ikke hele Mjøsen islagt. I den nordlige del fandt isløs- 

 ningen sted, idet lufttemperaturen gik høit op omkring midten af mai, 



I 1888 var der baade sen og kold vaar. Temperaturen gik ikke op 

 over nulpunktet før omkring den 20de april. Isløsningen fandt i forhold 

 hertil sted 9de mai. I nordenden gik isen ikke bort, før der var kommen 



