^44 ANDREAS HOLMSEN. M.-N. Kl. 



samme og tidspunkterne for, naar sjøerne frøs til. Heraf maa i sin 

 almindelighed kunne sluttes, at de øvrige meteorologiske elementers ind- 

 flydelse paa isløsningstidspunktet er forholdsvis af endnu mere under- 

 ordnet betydning, end deres indflydelse paa islægningstidspunktet. 



Vi vil derfor mere kortelig behandle, hvorledes de andre meteoro- 

 logiske elementer kan antages at øve indflydelse paa isløsningstidspunktet. 



B. De øvrig^e meteorologiske elementer. 



De samme veirelementer, skydækket, nedbøren, vinden, som ved 

 siden af lufttemperaturen fandtes at øve direkte indflydelse paa islæg- 

 ningstidspunktet, maa ogsaa kunne tænkes at øve indflydelse paa, naar 

 isen gaar op. 



Da skydækket betinger, i hvilken grad Insolationen faar gjøre sig 

 gjældende, skulde vi antage, at dettes beskaffenhed vilde have stor ind- 

 flydelse paa, hvor megen solvarme der stadig tilføres isen, og som følge 

 heraf paa, hvor sterkt afsmeltningen finder sted. 



At saa virkelig er tilfældet, stemmer jo ogsaa med erfaringen. Vi 

 ser hver vaar, at der sker en betydelig større afsmeltning af saavel sne 

 som is i løbet af de dage, hvori himmelen er klar, end i de dage, 

 den er overskyet. Men paa den anden side viser ogsaa erfaringen, at 

 udstraalingen i løbet af klare vaarnætter pleier at være saa sterk, at en 

 stor mængde af det i løbet af dagen af sneen og isen afsmeltede vand 

 atter er frosset. Under klart veir om vaaren maa derfor den sterkere 

 grad af insolation, som finder sted om dagen, delvis neutraliseres af den 

 sterkere natlige udstraaling, saaledes, at resultatet vil blive det samme 

 som under et midlere udbredt skydække. Vi maa følgelig antage, at den 

 forholdsvis lille forandring, der gjennemsnitlig pleier at finde sted i sky- 

 dækkets udbredelse under issmeltningens gang, i sin almindelighed seet, 

 ikke kan have andet end en underordnet indflydelse paa isløsnings- 

 tidspunktet. 



Vi maa desuden ogsaa erindre, at skydækkets beskaffenhed er en 

 af de mange faktorer, som bestemmer lufttemperaturens gang, og som 

 følge heraf maa den underordnede indflydelse, som vi kan tænke os, at 

 skydækkets beskaflenhed har paa isens afsmeltning, for en væsentlig del 

 være at søge under lufttemperaturens langt mere dominerende indflydelse. 



Da der kan føres varme til isen ved nedbør, maa ogsaa dette veir- 

 element kunne tænkes at øve en indflydelse paa isløsningstidspunktet. 



