252 ANDREAS HOLMSEN. M.-N. Kl. 



lende at indsuge og afgive varme bliver isen, som før berørt, løsere og 

 løsere, jo længere det lider ud paa vaaren. 



Man kan paa denne aarstid iagttage, saaledes som Forel fleresteds 

 har beskrevet \ at islaget helt igjennem bestaar af vertikalt stillede pris- 

 mer af en diameter paa i — 3 cm., hvis indbyrdes orientering minder om 

 basaltiske søiler. De enkelte prismer er ofte saa svagt forbundne med 

 hverandre, at isen kun taaler en svag belastning, før den brister. Tilslut 

 vil det kunne hænde, at forbindelsen mellem isprismerne bliver saa svag, 

 at de ryr helt fra hverandre og kommer til at svømme frit om i våndet. 



I mai 1900 blev der gjort en ganske interessant iagttagelse herover 

 ved Nøklevatn ved Kristiania. 



En morgen laa der endnu over hele våndet et i à 2 dm. tykt is- 

 tæppe, der bestod af saadanne vertikalt stillede prismer. Isen var imid- 

 lertid saa løs, at der kun skulde et slag med en aare til for at slaa 

 gjennem den. Efterat solen havde været fremme i løbet af dagen, kunde 

 man flere steds se aabent vand, I disse aabninger kunde der overalt 

 iagttages en mængde isnaale, der svømmede frit omkring. Forbindelsen 

 mellem de enkelte issoiler var ophørt, og disse var nu ikke længere an- 

 ordnede med sin længdeakse i vertikal retning. 



Da der ud paa aftenen kom en ganske frisk bris, løsnede resten af 

 isen over næsten hele våndet. 



Strukturforandringen kan neppe forudsættes at være nøiagtig ligedan 

 i de forskjellige aar og ved de forskjellige sjøer, idet det ikke kan an- 

 tages, at de faktorer, som bevirker samme, vil gjøre sig lige sterkt gjæl- 

 dende paa forskjellig tid af aaret og under forskjellig geografisk belig- 

 genhed. 



Det er rimeligt, at den grad, hvortil forandringen af isens struktur 

 er fremskreden, kan have betydning for, hvor raskt afsmeltningen kan 

 finde sted; men der foreligger ikke tilstrækkelige iagttagelser over isens 

 strukturforandringer paa vore indsjøer til heraf at kunne udrede spørs- 

 maalet. 



Da isens farve har betydning for, hvor megen varme der kan absor- 

 beres, vil det ogsaa kunne tænkes, at denne i nogen grad vil kunne in- 

 fluere paa, hvor raskt afsmeltning kan skride frem. 



Sne paa isen. Vi har før seet, at isens vekst i nogen grad vil 

 være afhængig af tykkelsen af det snelag, som ligger paa isen. Jo 



1 Le Léman, ß. II, p. 385. — Congélation des lacs suisses et savoyards dans l'hiver 

 1891, p. 54. 



