254 ANDREAS HOLMSEN. M.-N. Kl. 



vente det efter lufttemperaturens gang; men det gjorde det ogsaa f. eks. 

 i 1884 — 85, 1892 — 93 og 1893—94, da der var meget sne paa isen. 



Andre fremmede legemer paa isen. Foruden sne kan der ogsaa 

 paa isen findes andre legemer, som kan kan tænkes at influere paa, 

 hvor raskt afsmeltningen kan skride frem. Der kan være legemer af en 

 mørk farve, som støv og lignende. Da disse har en større absorptions- 

 evne end isen, vil der fra samme kunne føres varme over til den om- 

 kringværende is. I nærheden af saadanne legemer vil følgelig afsmelt- 

 ningen kunne skride noget raskere frem end paa de øvrige steder, 



Bedst vil fremmede legemers indflydelse paa isløsningen kunne iagt- 

 tages paa de steder, hvor der er lagt en vei over isen. Efter en saadan 

 vil der samles hestegjødsel og andet mørkt farvet smuds, som absorberer 

 forholdsvis megen varme. Isen vil her have lettere for at smelte, og vi 

 vil ofte finde, at isløsningen først har indtruffet paa det sted, hvor veien 

 er lagt^. 



Strømme. Under forudsætning af, at våndet under isen var i ro, 

 kom vi til det resultat, at der ikke kunde foregaa nogen synderlig af- 

 smeltning fra isens underflade. Men hermed kan det forholde sig ander- 

 ledes, hvis der er strøm i våndet. Ved en saadan vil der nemlig stadig 

 kunne tilføres varmere vand fra de nedenfor værende lag, og dette vil 

 bevirke, at der ogsaa kan føres varme til isens underflade. 



Hvor der er strøm, skulde af denne grund smeltningen af isen kunne 

 gaa noget raskere for sig. At dette er tilfældet, vil man kunne iagttage 

 ved flere af vore indsjøer, idet isløsningen pleier at begynde udenfor det 

 sted, hvor et tilløb har sit udløb i sjøen. Ja, endog i forholdsvis lang 

 tid, førend isen er gaaet op over den øvrige del af sjøen, vil man paa 

 et saadant sted kunne iagttage aabent vand. 



Ligeledes kan man fleresteds, hvor en sjø indsnevres af et sund^ 

 iagttage en tidligere isløsning end paa den øvrige del af sjøen. Gründen 

 hertil maa være, at der i et saadant sund i regelen altid vil være strøm. 



Det vil fra foregaaende kapitel erindres, at strømforholdene ved 

 vore indsjøer endnu ikke er tilstrækkelig undersøgte. Der er imidlertid 

 et par sjøer, hvor der findes saa sterke strømsætninger, at disse har 

 paakaldt de omkringboendes opmerksomhed. F'or at faa en formening 

 om, hvorvidt strømmene i sin almindelighed pleier at øve en indflydelse 



1 Sammenlign: Halvdan Svartes saga, kap. 9: » — — en er mykrin haföi fallit â îsinn. 

 |)â haföi l)ar grafit um î solbrâoinu; en er konungr dk J)ar um, J)â brast niör îssinn, ok 

 tyndist bar Halfdan konungr ok liÖ mikit meÖ honum. « 



