256 ANDREAS HOLMSEN. M.-N. Kl. 



Kunstig opbrydning af isen. Ved nogle af vore indsjøer kan det 

 tænkes, at isløsningen i nogen grad bliver paaskyndet ved isbrydning 

 med dampskibe. 



Hvis der nemlig først er opbrudt en raak i isen, vil isløsningen 

 kunne antages at skride raskt frem fra kanterne paa denne, idet en ud- 

 blanding af vandlagene her vil kunne finde sted, hvorved den til raaken 

 stødende is ogsaa vil kunne angribes fra underfladen. Men da det i 

 almindelighed vil være meget vanskeligt at opbryde fast ferskvandsis uden 

 ved hjælp af meget kraftige dampskibe af en særegen konstruktion, er 

 det rent undtagelsesvis, at denne faktor kan have øvet nogen videre ind- 

 flydelse paa isløsningens indtrædelse ved vore sjøer. Som allerede før 

 anført er der mange gange ved hjælp af dampskibe forgjæves forsøgt at 

 bryde vei igjennem isen paa Mjøsen. Paa denne sjø- har der nemlig i en 

 lang aarrække eksisteret noksaa kraftige dampskibe, og der har knyttet sig 

 store interesser til at faa skibene i rute saa tidlig som muligt om vaaren. 



Det er imidlertid neppe i noget af de aar, hvori hele sjøen har været 

 tilfrossen, lykkedes at forcere isen ved dampskibene før henimod det 

 tidspunkt, da denne alligevel snart vilde have gaaet op. Da de erfarin- 

 ger, man har fra Mjøsen, vil belyse spørsmaalet om, paa hvilket tids- 

 punkt om vaaren det i sin almindelighed vil være muligt ved hjælp af 

 et dampskib at slaa sig gjennem isen paa vore indsjøer, skal disse 

 hidsættes. 



I 1876 gik isen efter en miJdveirsperiode bort paa flere steder i 

 begyndelsen af februar. Man forsøgte da at slaa op isen ved hjælp af 

 dampskibet Dronningen, men man kom ikke mere end nogle faa meter 

 frem. Først i slutten af april kunde dampskibet komme frem. 



Det følgende aar, 1877, var ogsaa sjøen helt tilfrossen. Man for- 

 søgte det aar at forcere isen med dampskibet Tordenskjold; men ikke 

 engang saa sent som den 5te mai lykkedes det at faa skibet mere end 

 et par skibslængder frem. Først omkring den 15de mai lykkedes det at 

 slaa op en raak. 



I 1879 '^^^^ ^^^ *^^" 7^^ april forsøgt at bryde op isen, men man 

 kom ingen vei. Det lykkedes . ikke før den 34de april at slaa op 

 en raak. 



Det følgende aar var der ingen is paa sjøen, men som vi vil erindre, 

 var Mjøsen usedvanlig længe islagt i vinteren 1880—81. Det aar blev 

 der ikke gjort noget forsøg paa at slaa sig igjennem isen før omkring 

 den 20de mai. 



I 1883 forsøgte man med Tordenskjold at slaa sig gjennem isen 

 den 25de april; men man kom kun et ganske kort stykke frem. 



