igoi. Xo. 4. ISFORHOLDENE VED DE NORSKE INDSJØER. 257 



I 1885 forsøgtes ikke isbrydning, før der havde begyndt at vise sig 

 mindre aabninger i isen. Aaret efter, i 1886. gik ogsaa dampskibet 

 først ud i isen, efterat der var begyndt at vise sig aabninger i den. 



I 1888 og 1889 var der ligeledes aabent vand paa sine steder, 

 forend nogen isbrj'dning blev forsøgt. 



I 1892 kunde isen forceres den iite april. Men som vi vil erindre, 

 indtraf vaaren saa tidlig det aar, at isløsningen alligevel vilde indtrufifet 

 paa en tidlig datum. 



I det følgende aar, 1893, syntes isen at være saa løs, at man 

 haabede paa at kunne bryde den op i beg}-ndelsen af april. Men damp- 

 skibet kom ingen vei, da der den 4de april forsogtes at forcere isen. 

 Forst omkring midten af april lykkedes det at slaa sig igjennem den. 



I 1895 og 97 var ogsaa Mjosen helt islagt. Men ingen af de to aar 

 forsogte man at bryde isen op med dampskibe for omkring 20de april, 

 den normale isløsningsdatum. 



Det vil erindres, at der i kapitel 3 meddeltes flere data angaaende 

 isbrydning paa \'estvatnene i Telemarken. Heller ikke paa disse ind- 

 sjoer har man i almindelighed kunnet slaa sig gjennem isen, før denne 

 er bleven saa løs, at isløsningen ellers snart vilde have været forhaanden. 

 Saaledes kunde dampskibsfarten i 1895 ikke begynde før 27de april. 



Aaret efter, 1896, begyndte man derimod allerede den i ite mars at 

 bryde isen op. Men uagtet man arbeidede saavel med dampskibet som 

 med assistance af isskjærere, lykkedes det ikke før den 5te april at faa 

 brudt op raak til Dalen. 



I 1897 kunde man ikke komme frem i isen for i de sidste dage 

 af april. 



I 1898 var der ikke is paa våndene; men i 1899, da der var sen 

 vaar, blev der ikke forsogt med isbrydning for over midten af april. 



Af disse iagttagelser maa sluttes, at det i sin almindelighed ikke er 

 lykkedes at br^-de op raak paa nogen af vøre islagte sjøer for langt ud 

 paa vaarparten. Dette gjælder, vel at merke, det tilfælde, at sjoerne 

 har været helt tilfrosne. Hvis der paa en kunstig maade vil kunne 

 holdes en raak oppe hele vinteren gjennem, vil forholdet blive ander- 

 ledes. Men da der hidindtil kun rent undtagelsesvis er udført saadan 

 isbrydning ved vøre sjøer, kan vi ikke antage, at en kunstig øpbrydning 

 af isen ved nogen af vøre sjøer i det hele taget har været af nogen 

 nævneværdig betydning for isløsningens indtrædelse. 



Det kan i det holeste kun være med gjennemsnitlig et par dage, at 

 isløsningen ved nogle faa af vore sjøer er bleven paaskyndet ved 

 isbrydning. 



Vid.-Selsk. Skrifter. M.-N. Kl. 1901. No. 4. 17 



