200 ANDREAS HOLMSEN. M.-N. Kl. 



dybet, hvoraf jo islægningstidspunktet i høi grad er afhængigt, meget 

 forskjelligt ved de norske indsjøer. Det vil fra før erindres, at vi endog 

 har nævnt eksempel paa, at dybdeforholdenc ved samme sjø kan være 

 saadanne, at der er næsten 3 maaneders tidsforskjel mellem, at islæg- 

 ningen foregaar over de grunde og over de dybe dele af sjoen. At 

 eliminere disse lokale forskjelligheders indflydelse paa islægningen eller 

 at udregne gjennemsnittet for visse distrikter lader sig derfor ikke gjøre 

 for vore indsjøers vedkommende uden at faa misvisende resultater. 



Anderledes derimod med isløsningen, som i langt mindre grad er 

 afhængig af lokale faktorer. Med hensyn til denne maa vi ved at ud- 

 regne gjennemsnittet af isløsningsdatoerne for et forholdsvis lidet distrikt 

 faa et resultat, som uden at være paavirket i nogen merkbar grad af 

 stedlige forskjelligheder vil vise os det generelle forhold. 



Isløsningen er derfor paa planche 12 fremstillet paa en lignende 

 maade som hos Hildebrandsson. Man har inddelt landet i en hel del 

 distrikter og udregnet, naar isløsningen gjennemsnitlig finder sted ved 

 sjøerne inden distriktet. Distrikterne er valgt saadan, at de indeslutter 

 en del sjøer under omtrent ensartet klimatologisk beliggenhed. Der vil 

 følgelig i regelen kun være en ubetydelig variation i isløsningens ind- 

 træden inden hvert af de valgte distrikter, og det udregnede gjennemsnit 

 kan saaledes ikke give nogen synderlig misvisende forestilling om, hvor- 

 ledes isløsningen i det store og hele taget skrider frem. 



De kurver, som er optrukne gjennem steder, hvor isløsningen falder 

 paa samme datum, er forbundne med dem, som findes optegnede i 

 Hildebrandssons og Rundlunds arbeide. Saaledes at kunne kombinere 

 med kurverne i de tilgrænsende dele af Sverige har været af betydelig 

 støtte for at faa en sandsynlig retning og form af kurverne i det nord- 

 lige Norge, hvor der kun er noteret forholdsvis faa data for isløsningen. 



Ved siden af de kurver, som fremstiller isløsningen, er med rødt 

 optrukket nogle andre, der betegner, naar dagen med nul graders mid- 

 deltemperatur indtræder. Nulisotermerne, som er udarbeidede ved det 

 norske meteorologiske institut^ er i den anledning velvilligst stillede til 

 afbenyttelse. 



Det vil, med det samme man betragter kartet paa planche 12, falde 

 i øinene, hvordan der i det hele taget er parallelt forløb mellem nuliso- 

 termerne og de kurver, som fremstiller isløsningen. 



Men vi ser, at dagen med o°s middeltemperatur rykker noget 

 raskere frem end isløsningen. Der er saaledes omtrent 3 uger mellem 

 isløsningen og dagen med 0° der, hvor det sidstnævnte tidspunkt falder 

 i slutten af mars. Men paa de steder, hvorover nulisotermen for iste 



