202 ANDREAS HOLMSEN. M.-N. Kl. 



ved et steds klima I et land som vort, hvor naturen paa mange steder 

 er saa afvekslende, at de klimatiske forhold ofte i høi grad kan forandre sig 

 paa ganske korte strækninger, vil det være næsten ugjørligt helt ud at 

 finde rede paa, hvorledes det forholder sig med klimaet paa hvert enkelt 

 sted. Paa store strækninger findes der ingen fast bebyggelse, og der kan 

 saaledes paa mange steder ikke være tale om at oprette meteorologiske 

 stationer, hvor de forskjellige klimatologiske elementer vil kunne iagt- 

 tages. Det gjælder derfor ogsaa, hvis vi helt vil udrede vort lands 

 klimatologi, at indsamle træk for træk af det, som vil kunne belyse de 

 klimatologiske forhold paa de steder, som ligger mellem dem, hvor nøi- 

 agtige meteorologiske observationer kan udføres. I et saadant øiemed 

 maa iagttagelser af isforholdene ved indsjøerne være meget tjenlige. 



At iagttage, paa hvilken datum en indsjø fryser til, og naar den 

 gaar op, er en let observation, som kan udføres af enhver. 



lagttagelsen af disse forhold vil som regel heller ikke kræve nogen 

 omkostninger, og som vi har seet, er det ikke uvæsentlige træk af et 

 steds klimatologiske forhold, som afspeiler sig ved isforholdene paa ind- 

 sjøerne. Specielt maa nævnes, at det skulde være af stor interesse at 

 besidde en lang aarrækkes iagttagelser af islægnings- og isløsnings- 

 datoerne ved samme sjø. Man vil ved hjælp af saadanne kunne udlede 

 meget værdifulde slutninger om de klimatologiske forhold i svundne tider. 



Ligeoverfor det paa flere steder gjængse folkeord, at der fra tid til 

 anden skal finde forandringer sted i klimatologisk henseende, har nemlig 

 den nyere naturforskning ikke stillet sig afvisende. Tvertimod, der er 

 flere omstændigheder, som tyder hen paa periodiske klimaforandringer. 

 Det afgjørende bevis for, at saadanne findes, har imidlertid endnu ladet 

 vente paa sig. 



Sikre meteorologiske observationsrækker, som udstrækker sig gjen- 

 nem et saa langt tidsrum, at man ved hjælp af disse vilde faa spors- 

 maalet helt afgjort, foreligger der neppe et tilstrækkeligt antal af Men 

 hvis det skulde lykkes at finde gamle, regelmæssige optegnelser af 

 datoer for, naar vore indsjøer er frosset til og gaaet op, vil dette 

 materiale kunne tjene som et meget værdifuldt supplement til vort 

 kjendskab om fortidens klima. 



Enhver, som leilighedsvis skulde komme over saadanne optegnelser 

 i gamle almanakker, dagboger eller paa andre steder, maa have en ind- 

 stændig opfordring til at lade samme komme til almenhedens kundskab. 



