Oversigt over Nordboruiner i Godthaab- og Frederikshaab-Distrikter. 59 
lighed til at konstatere Paalideligheden af disse Oplysninger, der ogsaa 
omfattede mindre Rettelser af selve Kortet!. 
Sammenstodet mellem Nordboer og Eskimoer fandt, efter de eski- 
moiske Sagn, netop Sted i de Egne, hvor begge havde fælles Interesser. 
Medens, som Kortet viser, Nordboerne fortrinsvis havde deres Bo- 
liger inderst 1 Fjordene, laa de gronlandske Vinterboliger hovedsagelig 
lengere ude ved Kysten; men naar Eskimoerne om Sommeren vilde paa 
Rensjagt eller Laksefiskeri i de indre Fjorddale, maatte de let komme i 
Konflikt med Nordboerne, som iøvrigt her 1 Fjordene havde meget gode 
Eksistensbetingelser, thi foruden Kvægavl havde de mange Steder en 
indbringende Sælfangst, et godt Fiskeri, Rensdyrjagt о. $. fr. 
Fig. 1. »Sadlen« ved Godthaab.  (Godthaabs fotogr. Anstalt.) 
Da Morket havde lukket sig over Nordboerne, var Eskimoerne ene- 
raadende, og da Egede kom til Godthaab-Egnen og opslog sin 
første Bolig paa »Haabets O« ved Igdluerünerit (hvor jeg genfandt 
hans Bolig 1 1903?), traf han en meget stor eskimoisk Befolkning, der 
levede spredt paa Øer og paa Kysten samt i den ydre Del af Fjordene. 
Men om Sommeren benyttede de i rigt Maal det Indre af Fjordene, 
hvorom der er Vidnesbyrd nok. Men desværre blev jo det eskimoiske 
Samfund decimeret af Koppeepidemier, og Befolkningens Antal, der 
efter Egedes Beskrivelser at domme, snarest maa have været op mod et 
1 Vedrorende Erhvervsomraaderne se »Grenlands Selskabs Aarsskrift 1908«: 
»Kaptain Daniel Bruuns Foredrag om Godthaabsegnen og den 
gamle Vesterbygd«. 
2 Jvf. Daniel Bruun: »Arkeologiske Undersøgelser i Godthaabs og 
Frederikshaabs Distrikter i Grenland foretagne i Aaret 1903« 
(i »Geografisk Tidsskrift 1903—1904). 
