Oversigt over Nordboruiner i Godthaab- og Frederikshaab-Distrikter. 61 
haab-Fjords midterste Forgrening ved en smal, godt 2 km bred Tange, 
over hvilken vi ikke kunde fore vor Storbaad. Fjordisen laa endnu i 
Godthaab - Fjords nordlige Forgreninger helt ud forbi Bugten ved Uja- 
ragssuit (Ruingr. Nr. 7), hvor en smuk, formentlig Kirkerum findes. 
Vi gik da den 30. ind 1 Pisigsarfik, forbi Bopladsen Umanak, hvor 
Herrnhutternes Missionsstation med en smuk Have stod forladt, be- 
sogte Umanakernes Angmagssætplads paa Fjordens sondre Side, hvor 
de laa paa Fiskeri 1 Lærredstelte. Herfra gik vi over til Fjordens 
Nordside, hvor der findes flere Ruingrupper ved Foden af det stejle, 
skonne Pisigsarfik- 
Fjæld, til hvilket ee 
Sagnet om Vædde- er À 
skydningen mellem en | 
Eskimo og en Nordho 
knytter sig, hvilket 
Sagn Hans Egede alle- 
rede omtaler i sin 
»Relation«, og hvilket 
senere udforligt er 
gengivet af Rink? 
Ved Pynten Ku- 
agsugarssuk (Ruin- 
от. 23 ВБ), hvor der 
stod Angmagssetter 1 
Stimer, slog vi Telt. 
Her, saavelsom mange 
Gange senere i de fol- 
gende Dage, fik vi Lej- 
lished til at se de 
uhyre Stimer, som 
staar langs Kysten, og eas 
som kan oses op med Fig. 3. Pisigsarfik set fra Angmagssætpladsen paa 
Hænderne. Fjordens Sydvestside. 
At Nordboerne 1 
sin Tid, ligesom Grønlænderne nu, har benyttet saadanne Nes til 
Opholdssted under Angmagssetfangsten om Foraaret er ret sand- 
synligt. Eskimoerne har da ogsaa Traditioner herom, og paa mindst 
tre Steder i denne Fjordarm (ved Ruingr. 21, 25 b og 28 a) findes lange 
Rækker af Sten, som — efter Gronlændernes Sigende — hidrorer fra 
Nordboerne, der, medens de laa paa Fangstpladserne, forlystede sig med 
at kappes om, hvem der bedst kunde hoppe paa ét Ben fra Sten til 
Sten hele Rækken igennem. Grønlænderne paastaar, at deres Forfædre 
har lert denne Leg eller Sport, som de kalder »Nangissat«, af Nord- 
boerne og henyttet den lerge. 
1 Rink: »Eskimoiske Eventyr og Sagn«, Side 205 o. flg. 
