Oversigt over Nordboruiner i Godthaab- og Frederikshaab-Distrikter. 109 
havde Dr. С. Prince, meddelt »Antiquariske Efterretninger fra Gron- 
lande og deri givet Oplysninger om dem. Det havde i lang Tid været 
bekendt, at Fiskenæs-Fjord 1 sit Indre bevarede nogle nordiske Ruiner, 
dette var allerede omtalt af P. OLSEN WaLLoEt og Davin CRANZ?. Ingen 
af dem meddelte imidlertid det ringeste om selve Ruinerne. Cranz til- 
fojede kun, at der i Nærheden var fundet Klokkemalm, hvilket rime- 
ligvis foranledigede H. P. у. Eacers® til at henlægge en Kirke her. 
De forste egentlige Efterretninger om Ruinerne fik man i Aaret 
1830 fra Bestyrer af Logen Fiskenæsset, Købmand 1. N. Mo ter’. 
Senere havde Moller og hans Eftermand ved Logen, Købmand О. У. 
NIELSEN sendt fyldigere Oplysninger. 
Ruinerne ligger, siges der, paa Nordsiden af Fjorden samlede paa 
en Slette, eller om man vil en Fjælddal, som mod Øst grænser til en 
temmelig betydelig Indso og mod Vest strækker sig ned til en Arm eller 
Bugt af Fjorden, men som i Nord og Syd indesluttes af hoje Fjælde. 
Sletten viser intet Tegn til fordums Dyrkning; den er tværtimod saa 
gold og sandet, at den næppe nogensinde har kunnet afgive Græsning, 
uden til nogle Faar eller Geder. Flere Steder oppe tilfjelds gror Græsset 
desto frodigere. Dette er især Tilfældet 1 Fjældklafterne paa Sydsiden 
af de hoje Nordfjælde: her vokser tilige Angelica, Cochleare og andre 
Kvæget tjenlige Urter. Fjældene er bedækkede med Kratskov, der 
endog har strakt sig ned over en Del af Sletten, iser paa den nordre 
Side af Indsøen. Her har der været skovet Brænde, baade fra Logen 
ved Fiskenæsset, og af de mehriske Brodre ved Lichtenfels. Krat- 
skoven, der bestaar af Dvargbirk og Ener, men fornemmelig dog af Elle- 
buske og Vidier, er derfor medtaget. 
Søen Ost for Ruinerne er godt en halv Mil lang og en Fjerdingve] 
bred. Elven derfra er ikke betydelig, ejheller synderlig fiskerig. En 
endnu starre So skal ligge hinsides Fjældene mod Ost. I Egnen er Rens- 
dyr. Ude ved Fjorden er et Fuglefjæld, hvor den tretaaede Maage byg- 
ger i uhyre Mengde. I Fjorden er en Mængde Fisk især Torsk, og aarlig 
kommer mange Angmagssetter. Fjorden fryser til hver Vinter fra 
Bunden og til en Milsvej nedenfor den Bugt, som gaar op til Ruinerne, 
og Vinterisen bliver lenge liggende, da den forst gaar bort 1 Slutningen 
af Maj Maaned; men om Foraaret, saasnart Vejrliget begynder at blive 
mildere, ror Grønlænderne derop i deres Kajakker og skyder Fjord- 
selerne (Phoca hispida), som da i stort Antal kryber op paa Isen for 
at bade sig i Solskinnet. Ruinerne ligger i det nordvestlige Hjorne af 
Sletten, tæt under de nordlige Fjælde, og ikke langt fra Bredden af 
Seen. Fra Ruinerne er der en Strækning af omtrent 350 Skridt til de 
1 Samleren, 1. Bd., S. 101. 
2 Historie von Grönland, 1. Th., S. 13. 
3 Det kgl. Landhusholdningsselsk. Skrifter, 4. Bd., S. 266. 
+ Udtogsvis meddelte i N. T. f. Oldk. 1. Bd., S. 103. 
