278 A. BERTELSEN. 
I ovenstaaende er Navnene opførte for de to første Gruppers Ved- 
kommende (1799 og 1867) saa ner den forefundne Skrivemaade som 
muligt (dog med serlig Markering af gutturalt k), for sidste Gruppes 
Vedkommende (1915) derimod i Overensstemmelse med den nu officielle 
(den kleinschmidtske) Retskrivning. Som det vil ses, er Ordene sam- 
lede i Smaagrupper med Angivelse af det for hver Gruppe fælles Rodord ; 
denne Ordning vil vistnok frembyde storst mulig Lettelse for den gron- 
landsk-kyndige’ Læser. Ogsaa den ikke gronlandsk-kyndige vil for- 
mentlig heri finde adskillig Støtte; for den, hvem det saaledes synes lidet 
rationelt at samle 2 Ord, som f. Eks. Udraabet: hvad er det derude? 
og Egenskaben: gavmild, i samme Gruppe, vil en hurtig Eftersøgning 
i en grønlandsk Ordbog for det vedføjede Rodord vise dettes Betydning 
som: Noget. De to Ords Betydning bliver da henholdsvis: noget derude, 
hvad det nu kan være — og: Stedet, hvor der gives noget. Ogsaa i den 
umiddelbart efter følgende Gruppe synes Begreberne: Harpunereren og 
den langnæsede paa dansk hinanden saare fjerntliggende; en Eftersøg- 
ning vil vise, at det grønlandske Rodord betyder: det lige fortil, altsaa 
henholdsvis: den, som er fortil 1 Baaden — og: den, der har et stort 
fortil fremragende. Paa samme Maade begrundes Samlingen i een Gruppe 
af de tre Ord: Pragtedderfuglen, han med den lille Næse og den ilde 
lidte Kvinde, ved at Rodordets Betydning er: Næse; de enkelte Ord 
kan da henholdsvis gengives, som: den stornæsede (paa dansk ogsaa: 
pukkelnæbede) Edderfugl — han med den lille Næse og hun, som der 
rynkes paa Næsen af. 
Dog, om dette Emne maa disse Bemærkninger være nok. Oversæt- 
telserne er holdte saa nøje som muligt op ad de paagældende grønland- 
ske Ord (saa lidt »frie« som muligt); jeg skylder her at bemærke, at naar 
saaledes Oversættelsen i Navnene fra 3die Tidsperiode for Ordet: nungo 
er bleven: Slut, er jeg personlig ikke i Tvivl om, at det grønlandske Ord 
i Virkeligheden er fremkommet ved en kælende Forkortelse (smnlgn. 
Side 256: Ineqo af Inequnarsuatsiaq) af det tilsvarende i første Tids- 
periode opførte Nongusaine: den umættelige (den, der vedbliver, til alt 
er Slut). Skulde nogen undres over, at jeg ved denne sidste Oversættelse 
har tilføjet: vistnok som Morder, skal jeg foruden den Begrundelse, som 
selve Ordet naturligvis i og for sig giver, tilføje, at Mord paa det paa- 
gældende Tidspunkt endnu var saa almindelige, at Randulff (1. c.) f. Eks. 
udfor Tupana (den forskrækkelige) tilføjer: »er i sidstleden Vinter dræbt 
af Apenna og Tengeq formedelst Overtro for Hekseri« Til nærmere 
Vurdering af Motiverne skal jeg (auct.) dog yderligere tilføje, at hun 
var Apenna’s Svigermoder. Udfor Apenna er tilføjet »har af Overtro 
begaaet 2de mig bekendte Mord«. Lignende Forkortelser har sikkert 
skabt Navnet årssua af årsveitsiaq og adskillige andre Navne. 
For det enkelte Ords Brug som Navn spiller dets Betyd- 
ning absolut ingen Rolle, ej heller dets Vellyd, dets Klang 
eller lignende. Det er Navnets Brug i Slægten, som ene giver 
