284 A. BERTELSEN. 
det meget hyppig kunne hores brugt 1 lignende Betydning, ganske særlig 
ien Form, som den ogsaa forefundne: tiggakasik. Man vilde da maaske 
komme den oprindelige Betydning nærmest ved for en Gangs Skyld at 
anvende Jargon og i Stedet for Oversættelsen: grimme Hansel, sætte: 
grimme Hankat, 4. v.s. gamle Udhaler. Imidlertid knytter der sig til- 
lige for enhver Grønlænder ved Ordet: gammel Hansæl, Bevidstheden 
om dennes ejendommelige gennemtrængende Lugt; Ordet bruges derfor 
ogsaa 1 almindelig daglig Tale som Betegnelse for en meget flatulerende 
Person. Jeg vilde ikke være utilbøjelig til at formode, at dets Brug som 
Personnavn skriver sig fra dets Anvendelse i en af de to her anførte 
Betydninger. 
Fra den øvrige Natur — udenfor Dyreverdenen — skriver sig Navne, 
som: Taage, Regn, Blæst, Orkan, hvilke alle med nogen Grund kan for- 
modes at betegne det i Fødselsøjeblikket herskende Vejr; men desuden 
anvendes Betegnelser paa Naturgenstande, som Sandskorn, Kobber og 
lign., for hvilke det nu er umuligt med Sikkerhed at begrunde Anven- 
delsen som Navn. Jeg skulde dog være tilbøjelig til at antage, at disse 
Navnes Oprindelse skriver sig fra lignende Forhold, som Nelson antyder 
(»The Eskimo about Bering Strait«, 1899): »I Tilfælde, hvor Barnet fødes 
udenfor Bopladsen, paa Sletten eller paa Tundraen, giver man det som 
Regel Navn efter den første Genstand, som fanger Moderens Øje, det 
være sig en Busk eller en anden Plante, et Fjæld, en Sø eller hvad andet 
i den omgivende Natur« Fra Planteverdenen findes mellem de her be- 
handlede Navne kun et eneste: lille Blaabærbusk, medens vi danske 
som bekendt i høj Grad ynde Navne, hentede derfra; jeg skal alene med 
B som Begyndelsesbogstav anføre saa bekendte Navne som Birch, Blad, 
Busk og Bøegh. 
Ogsaa for en anden Gruppe Navne, som vi i Danmark (i det hele 
taget i Nord-Europa) har et rigt Udvalg af, Navne, der oprindelig er 
Hjemstavnsbetegnelser, hvad enten nu hermed forstaas Landsdels- 
betegnelse: Holst (Holstener), Fris (Friser), Hannover (Hannoveraner), 
Hesz (fra Hessen) eller Betegnelse for Fødeby: Kolding, Lemvig — 
ogsaa latiniserede, som: Scavenius (fra Skagen) m. fl. — til hele denne 
Gruppe byder de her samlede Navne kun een Parallel, Østboen, d. v. s. 
Kvinden, der oprindelig har haft hjemme længere inde i Fjorden (alle 
grønlandske Fjorde har Retningen: Vest—Øst). 
Paa samme Maade findes et enkelt Tal, nemlig: tre, anvendt som 
Navn, og minder os om Navne, brugte i det gamle Rom, hvor jo Person- 
navne, som Sextus (den sjette) og Octavianus (den ottende) spillede en 
betydelig Rolle, og hvorfra de senere er vandrede ind bl. a. ogsaa i 
Brug hos os. 
[Endnu en lille Gruppe Navne (1 %) bør særlig nævnes, fordi den 
har sin Oprindelse i den i nærværende Arbejde omtalte Tropaa»Navne- 
sjælen« Hertil hører Navne, som: den hjemvendte, den tilbagevendte, 
den, som har faaet sit Syn igen, og: det utrolige (nemlig: at »Navnet« 
