Navnegivning i Gronland. 285 
nu virkelig er kommet tilbage). Hvor levende denne Tro endnu er i 
Folkets Sjæl, har jeg under Udarbejdelsen af denne Afhandling faaet 
et nyt Bevis for. Den 2-1-1916 fodte en Kone, Datter af den tidligere 
Overkateket her ved Kolonistedet, et Pigebarn. Den folgende Dag sagde 
hun til mig: »Den lilles Familie skal vist ikke synes godt om hende, fordi 
hun er et Pigebarn!« Forklaringen for disse Ord ligger ikke 1 den for om- 
talte oprindelige eskimoiske Vurdering af Pigeborn som i det hele ringere 
end Drenge; ved en Koloniplads specielt staar nutildags Pigeborn ikke 
saa serlig meget tilbage for Drenge som Erhververe; men den laa 1 den 
Omstændighed, at en Broder til Barselkonen var dod afvigte Sommer, 
og at Familien nu havde haabet at kunne faa ham opkaldt. 
Tilbage staar endnu at omtale den sidste Navnegruppe, de ufor- 
staaelige Navne (4%). Som jeg tidligere har bemærket, kan f. Eks. 
ved kælende Forkortelse et Navn antage saa fuldstændig uforstaaelig 
en Form, at det uden specielle Oplysninger senere er absolut umuligt 
at rekonstruere det, se A. 30 og B. 2, og smnlg. f. Eks. det i England 
almindelige Bob (af Robert). Ogsaa ved Antikvering kan naturligvis et 
Navn blive uforstaaeligt, og vi ledes derved ind paa hele Sporgsmaalet 
om de her omhandlede Navnes Alder. 
At nogle af Navnene forst er dannede forholdsvis sent, ja, derom 
levere de jo i sig selv Beviser nok. Navne, som: Ærten, hun, som holder 
meget af Tobak, han, som ligner en Englander, han med de danske 
Manerer (den grønlandske »Jean de France«) forudsætter selvfølgelig Be- 
reringen med de fremmede for overhovedet at kunne opstaa. Men paa 
den anden Side anser jeg det rigtignok for sandsynligst, at Oprindelsen 
til adskillige andre Navne maa ligge meget langt tilbage. Herpaa tyder 
bl. a. ofte den sproglige Form, hvori de foreligge, en Form, som nu og 
da kan folges tilbage lige til de i Sagnene forekommende Navne — Jeg 
nævner eksempelvis: kigutikak og kiviog — men ogsaa andre Forhold 
kan undertiden tyde i denne Retning. Jeg mener selvfolgelig ikke, at 
den Omstændighed, at et Navn kan findes fælles for Befolkningen her 
og Befolkningen f. Eks. ved Angmagssalik (og dette geelder 13 af de her 
opførte Navne"), at denne Omstændighed i og for sig med Nødvendighed 
skulde pege tilbage til et fælles Udspring; det er indlysende, at samme 
Livsforhold og samme Kulturstandpunkt ved Lejlighed kan komme til 
at give sig ganske ensartede Udslag de to Steder, at f. Eks. en Person 
med en paafaldende dyb Stemme bægge Steder — og ganske uafhængigt 
af det andet Tilfælde — vil blive omtalt som: Basstemmen (Holm II, 
34), at et Ord, som: sod (Holm II, 14) ligeledes bægge Steder er blevet 
1 Jeg gor opmerksom paa, at medens den her konstaterede Overensstemmelse 
findes for 3 % af de behandlede 430 Navne, angiver Schultz-Lorentzen (1. с.) 
at have fundet en Overensstemmelse paa 21% imellem 533 af ham samlede 
— desverre ikke offentliggjorte — Navne fra Syd-Gronland. Forholdet vilde 
saaledes tale for den af ham formodede — og meget rimelige — nære Sam- 
horighed imellem Ostgronlenderne og de sydlige Vestgronlændere. 
20* 
