298 С. Horn. 
Ifelge alt det ovennævnte er der derfor stor Sandsynlighed for, at 
det engelske Skib har veret inde ved Angmagsalik, som Latra-Clemens 
efter de gamle Beretninger kaldte Gunbjorns-Ger. 
»Hel mange sandferdige og visse Fortællinger og Kendetegn haves derpaa, 
at Gunbjorns-Oer er til, og ses, naar Luften er allerklarest, fra et Klippehul 
eller Kloft; den Flise, som har dette Hul, er oprejst af de Gamle paa det Bjerg ved 
Søen, som kaldes Ritur, og ligger ved Isefjords Gab, mod Osten; der er og et 
Fuglebjerg. Clemens havde sagt, at fra den Ende af Øerne, hvor de opholdt sig, 
havde de kunnet se Toppen af samme Bjerg, som om den var af en Tondes Storrelse, 
men meget mere af selve Landet.«! 
Ritur-Huk ligger ved Danmark-Stredes smalleste Del, idet Af- 
standen herfra til Blosseville-Kyst er 160 Somil. I denne Egn kan, som 
ovenfor nævnt, Gunbjorns-Oer ikke have ligget, thi Kysten er her paa 
en meget lang Strekning fuldstændig blottet for Øer. 
Da Afstanden mellem den ostligste Del af Angmagsalik Distrikt og 
Ritur-Huk er over 300 Somil, kan Clemens ikke have set Fjeldtoppen; men 
besynderligt er det, at Angmagsalikerne fortalte mig 1884, at langt ude 
i Havet mod Ost ligger en stor ©, som de kalder Akilinek, og at man, 
naar man ved Sermiligak gaar tilfjelds og det er klart Vejr, kan se Skyerne, 
som hænger over Akilinek’s Fjelde. Jeg skrev i min Dagbog 20. September 
1884, da jeg besteg det østligste hoje Fjeld: »Vi saa disse Skyer i OSO., 
som af os alle maatte erkendes for at have umiskendeligt Udseende af 
at henge over fjerne Fjeldtoppe«. 
Bjorn Johnsen skriver derefter: 
»Det er mange Mænds Mening at de Engelske tilforer de Folk, som bor der, 
alle Nodvendighedsvarer; man har og set at sildig ud paa Sommeren, har et stort 
Skib plejet at sætte Kaas til den Kant af Havet, hvilket man aldrig har set siden. 
Tillige behover man desmindre at frygte for Havisen, som det lakker mere ud 
paa Sommeren og August Maaned er begyndt.« 
Jeg skal ikke her komme ind paa, om der er nogen Sandsynlighed 
for at engelske Skibe, der efter Hudson’s Rejser udrustedes til Hvai- 
fangst mellem Spitsbergen og Gronland, har befaret Gronlands Ostkyst 
og haft fast aarlig Forbindelse med en Plads her, men kun fremhæve, at 
den angivne Tid for Besejlingen stemmer fuldstændig med Forholdene 
ved Angmagsalik. Som Eksempel skal her nævnes, at medens Drivisen 
Nord for Angmagsalik fra April til Juli (incl.) 1917 laa usædvanlig langt 
Øst paa, var der i August Maaned, saa godt som ingen Is i den smalle 
Del af Danmark-Strede og sydligere, idet Isen kun naaede til ca. 68° 
Bredde.? Isen er altsaa fortæret af den varme Atlanterhavs-Strom, inden 
den er passeret Danmark-Strædes smalle Del. Efter en Snes Aars lagt- 
tagelser er der ved Angmagsalik hvert andet Aar isfrit hele August 
Maaned eller bliver isfrit i Maanedens Lob. (Se Tavle IV). Findes der 
Is, er den meget spredt, saa at Skibe kan komme igennem. I Septem- 
ber er Kysten ved Angmagsalik næsten hvert Aar isfri.? 
1 Gr. В. М. Г, 8.127. 2 Nautisk Meteorologisk Aarbog 1917. 
