300 С. Houm. 
at ingen egentlige Mennesker beboede disse Oer. Men ofte og usjelden ser man disse 
Øer, og ved at de er til, samt ligger vester paa i Havet, lige for Latrabjerg eller 
skraas over for det, mod Patrix-Fjords og Talkna-Fjords Munding. I fordums 
Dage havde Eggert villet tilegne sig dem, fra dem som agtede at bebo eller opsejle 
dem, fordi man kunde øjne dem fra Latrabjerg, men da havde han fornylig er- 
hvervet sig Radesands Ejendomme. Man raadslaar tit om at nedsætte sig der, end- 
skønt det immer gaar i Langdrag. En dansk Skipper, som nu opholder sig i Revet 
(i Snefjeldsnæs Syssel), fortæller at han ved god Besked med disse Øer, og har set dem 
i Frastand, men at han dog ikke har været ret ner ved dem eller gaaet der i Land. 
— — — de Søfarende har ofte, i disse Egne, set foruden Fugle og Hvalfiske 
Islands Kyster, især Snefjelds-Jokel, men naar sligt forsvinder, og de kommer noget. 
længere mod Vesten, da øjner de Grønlands Jokel; herom tales meget.«! 
Man ser af disse Uddrag, at Beliggenheden af Korsoer ganske svarer 
til Beliggenheden af Gunbjorns-Sker, og hvad der fortælles om dem, 
passer ogsaa paa Okomplekset ved Angmagsalik. 
Latrabjerg (Staalbjerg-Huk) ligger Nord for Bredefjord paa 6515” 
Bredde, og lige Nord for dette ligger Patrix- og Talkna-Fjord. 
Da Afstanden fra Latrabjerg til de østligste Fjelde 1 Angmagsalik 
Distrikt er ca. 280 Semil, har man ikke kunnet зе dem herfra. Den 
sidste Bemerkning, at naar Snefjelds-Jokel forsvinder, og de kommer 
noget vestligere, faar de Gronlands Jokel isigte, er fuldstændigt rigtig. 
Karakteristisk er tillige den voldsomme Branding, naar Isen ег borte. 
Der fangedes tidligere Hvaler ved Angmagsalik, og der findes endnu 
mange Hvalben i Bugten ved Kulusuk. Jeg vil senere komme tilbage 
til at omtale Beretningen om den flydende Dun. Paa de Tider, der her 
er Tale om, maa Drivisen utvivlsomt have veret ganske ligesom nu; 
men det er ikke usandsynligt, at engelske Hvalfangére gentagne Gange 
om Eftersommeren har veret inde ved Kysten. 
Ivar Baarpson omtaler i sin Beskrivelse foruden Korsger, dog 
i Enkelttal som Korso, tillige en Havn ved Navn Finnbudir. Han 
skriver nemlig, at langt Ost for Bygden ligger Berrefjord, og endnu 
lengere Ost paa Allumlengre og derefter: 
»Item øster lenger till issbergen ligger en haffen som heder Finsbuder, saa kallit, 
fordi att i St. Olluffs thid brod der ett shiff, som allmindig regte ganger end udi 
dag udi Gronland att oppaa det shib var St. Oiluffs smasuendt, och hand druchnede 
der med de andre och de som daa effter leffde, groffue der neder de dode, och reste 
der op store sten korss paa de dodess graffuer och de stande en udi dagh. 
Item øster lenger thill isbiergen liger en stoer gee som heder Kaarssoge, ther 
er allminnigh jactvedtshaff effter huide biorne, och da med bispens orloff thi den ge 
hoerer dombkierchen till, da er indted øster lenger, da mand kand see uden iss och 
sne bade till land och vand.« 
Forliset ved Finnbudir? maa antages at have fundet Sted henved 
Aaret 1028.* Af den ovenstaaende Beskrivelse ses, at Finnbudir har 
ligget paa Grønlands Østkyst, fjernt fra Osterbygden, nærmest ved 
1 Gr. В. М. I, S. 139-—143. ? M. о. Gr. ХХ, 6. 324. 3 фид — Hus eller Telt: 
hytte, der anvendtes til midlertidig Brug. (Gr. h. M. J, В. 211.) 4 Gr. В.М. II, Б. 673- 
