302 G. Horn. 
den isfri Landstrekning Nord for det sydlige Jokelparti, ikke heller for, 
at den har ligget paa det smalle Bælte af spredte Ger og Halvoer Ost for 
dette. Hele den sydligste Del af Grønlands Østkyst blokeres nemlig 
saa godt som stedse af den svære Drivis! (Jfr. 5. 296). Dette har været 
Nordboerne bekendt; det maa derfor anses for usandsynligt, at man 
udsendte Lodin for at soge ind til Kysten paa dette Sted for at afhente 
Ligene, hvilket formentlig heller ikke vilde vere lykkedes ham. Ander- 
ledes forholder det sig Ost for det nordligere Jokelparti. Den nordlige 
Del af dette gaar 1 Ost-Vest Retning, og det begrænses af Sermilik-Fjord. 
Her Ost for kan Finnbudir da have ligget paa den store Angmagsalik-Q, 
mellem Sermilik- og Angmagsalik-Fjord. Da Ivar Baardson kalder Finn- 
budir en Havn, passer dette absolut bedst paa Tasiusak, hvorved Missions- 
og Handelsstationen nu ligger (se omstaaende Kort). Det har utvivlsomt 
veret Nordboerne bekendt, at Farvandet hertil i Eftersommeren altid 
er forholdsvis isfrit (jfr. 5. 298). Nansen (1. c. S. 226), PETTERSSON 
(1. с. 5. 42) og Bruun (1. с. 5. 181) mener at Finnbudir har ligget lige 
Nord for Øerne ved Kap Farvel, Bruun endog paa Grønlands Vestkyst. 
Havde den ligget der, vilde /slandske Annaler næppe have omtalt, at 
Kastanraste (se S. 303) havde anløbet den. 
Ivar Baardsøns Korsø kan formentlig efter Beskrivelsen ikke ligge 
noget andet Sted end ved Angmagsalik, og da den kaldes »en stoer øee«, 
maa man antage, at det er Angmagsalik-Ø, ingen af de andre Øer vilde 
man kunne kalde stor.? Finnbudir ligger altsaa paa Korsø. 
Det er meget naturligt, at Biskoppen har ønsket at sikre Domkirken 
Hvidbjørnejagten ved Angmagsalik, thi intet Sted sydligere i Grønland 
findes nær saa mange Bjørne som her; men det har vistnok ikke haft 
stor praktisk Betydning for Domkirken. Isbjørnene kommer hertil med 
Storisen om Vinteren og drager senere paa Aaret atter Nord paa. Medens 
der i de sidste 10 Aar ı Julianehaab Distrikt gennemsnitlig kun er fanget 
33 Bjørne om Aaret, er der af de forholdsvis faa Beboere i Angmagsalik 
Distrikt fanget 98 om Aaret, og efter Undersøgelse et enkelt Aar, ses 
her omtrent fire Gange saa mange Bjørne som der fanges. 
Angaaende Navnet »Korsøer« siger Bjørn Johnsen, som ovenfor 
nævnt, at de kaldes saaledes, fordi de fire største ligger 1 Korsform. Dette 
kan man dog ikke med Rette sige, selv om man bortser fra Angmagsalik-Ø. 
Det forekommer mig ogsaa at være mindre sandsynligt, at man har 
kunnet se, hvorledes disse høje Øer ligger for hverandre. Forfatterne 
af Gr. h. M. mener, at Navnet Korsø muligvis kom af, at man der havde 
rejst et Kors for at betegne Øen som Domkirkens eller Bispestolens 
Ejendom.? Jeg antager, at Korso muligvis har faaet Navn efter »de 
1 Selv om Isen dengang muligvis er smeltet, inden den naaede om i Juliane- 
haabs-Bugt, maa det dog antages, at den paa den sydlige Østkyst har været meget 
besværlig (jfr. Anm. 3 Side 294). 2 Bruun, l. c. S. 179, identificerer Korsø med 
Christian den 4des-Ø, Nord for Kap Farvel. 3 Gr. В. М. III, S. 262. 
