De marine Kridtaflejringer i Vest-Gronland og deres Fauna. 315 
2. Hareo. En Del af Øens Nordostkyst. 
3. Nugsuak-Halvo. Omtrent hele Halvoens Sydvestkyst mod 
Vajgat, nemlig fra Sarkak til Allanaitsunguak, samt et lille Parti Syd 
for Udstedet Nugsuak. Dette sidste er ikke angivet paa Kortet ved 
Farve, men ved Signaturen for Forekomst af Kul. Endvidere en længere 
Strekning paa Nordostkysten, begyndende lidt Vest for Niakornat og 
endende ved Kook. 
4. Upernivik ©. Et Omraade ved Sydvestspidsen. 
5. Svartenhuk-Halvo. Et Par mindre Strækninger раа begge 
Sider af den fremspringende Halvo omtrent paa Ostkystens Midte samt en 
enkelt Lokalitet ligeoverfor paa Halvoens Vestside ved Umiarfik-Fjord. 
6. Ingnerit-Halvo. Paa Ostsiden ligeoverfor den sidst omtalte 
Forekomst samt ved Ingnerit-Fjord paa Halvoens Vestside. 
Saa godt som overalt forekommer de kulforende Dannelser sammen 
med Basalt, der danner et beskyttende Dække over dem, saa at de kun 
treeder frem 1 Dagen langs Kysterne og 1 Siderne af Elvlejerne. Den 
Kyststrimmel, hvor de er tilgængelige, er af meget vekslende Bredde; 
serlig bred er den ved Flakkerhuk (den ostligste Del af Diskos Sydost- 
kyst). Helt mangler Basalten paa Upernivik O1. 
Paa det andet Kort har STEENSTRUP i det væsentlige givet de kul- 
førende Dannelser den samme Udbredelse. Her skal kun bemærkes, at 
der nu angives en Lokalitet, Ifsorisok, i det indre af Nugsuak- Halvø 
op imod dennes Nordvestspids samt en Lokalitet ved Asakak-Bræ 
paa samme Halvøs Nordøstkyst. Fra denne sidste Lokalitet kendes de 
kulførende Dannelser dog ikke som faststaaende, men kun som løse 
Blokke i Bræens Moræne. 
Paa Grundlag af HEEr’s Undersøgelse af Planteforsteningerne fra 
disse Egne, skelner STEENSTRUP mellem Kridt og Tertiær indenfor de 
kulførende Dannelser og angiver paa Kortet den Udbredelse, som hver 
af de to Formationer har. Det ses heraf, at Kridtet strækker sig over 
et stort Omraade, idet det findes overalt, hvor man i det hele taget 
har kulforende Dannelser, med Undtagelse af Flakkerhuk, Hareø, 
Nugsuak-Halvøs vestlige Ende samt Svartenhuk- og Ingnerit-Halvøerne. 
Hyppig overlejres Kridtet af Tertiær. Dette angives paa Kortet at 
være Tilfældet næsten overalt paa Disko samt i Egnen omkring Ata- 
nikerdluk paa Nugsuak-Halvø. 
At de kulførende Dannelser hviler paa Grundfjæld, er allerede paa- 
vist af GIESECKE? og Rınk? og ligeledes omtalt af forskellige senere 
1 H. Rink: Om den geographiske Beskaffenhed af de danske Handelsdistrikter 
i Nordgrønland tilligemed en Udsigt over Nordgrønlands Geognosi. Kjøbenhavn 
1852. S. 48. 
2 KARL Lupwic Greseckes Mineralogisches Reisejournal über Grönland 
1806—13. — Medd. om Grønland. 35. Hefte. Kjøbenhavn 1910. S. 87, 88, 339 
og 342. 
HER EN alse S. 16 og 4748 
