De marine Kridtaflejringer i Vest-Gronland og deres Fauna. 317 
hvori de kulforende Sedimenter dannedes, og at dette faste Land først 
senere ved en positiv Niveauforandring dukkede under Vandets Over- 
flade og blev dækket af Sedimenter. Ogsaa andre Steder paa Nugsuak- 
Halves Nordestside har man Indtryk af, at Sedimentationen ikke er 
begyndt samtidig over det hele, men at der hist og her har raget fast 
Land op over Vandets Overflade. Denne Mulighed er allerede antydet 
af Rınk!. 
Om de kulforende Dannelser ved deres Ostgrænse paa Nugsuak- 
Halvø ved et Spring er skilte fra det Ost herfor liggende Grundfjæld, 
eller om denne Grænse falder sammen med en gammel Kystlinje, er det 
i Øjeblikket ikke muligt at afgøre. Paa Nordostkysten ligger Grænsen 
ved Kook. Vest for Elven ligger Kontaktfladen mellem Gnejsen og Sedi- 
menterne omtrent ved Havets Niveau, medens Gnejsen umiddelbart Øst 
for Elven naar op til en Højde af mange Hundrede Meter. Ganske lig- 
nende er Forholdene paa den modsatte Side af Halvøen. STEENSTRUP 
(1. с. 1 »Medd. om Grønland«. У. S. 70) meddeler herom følgende: »Paa 
Vestsiden af den store Dal, hvori Elven Kugsuak flyder, ser man de 
kulførende Dannelser blottede, og man faar Indtrykket af, at Isen, der 
i sin Tid er gaaet ned igjennem Dalen til Vajgat, hvorom de mange issku- 
rede Klippeflader i Dalbunden bære Vidnesbyrd, har skaaret sig ned 
paa Grændsen mellem Gnejsen og Trappen med underliggende Sand- og 
Skiferlag, saaledes som man endnu seer det ved Kook i Umanaks-Fjorden 
og paa SV.Spidsen af Uperniviks Ø«. Dalens Østside dannes derimod af 
Gnejs, der i Ingigisok naar en Højde af ca. 1000 m. Der er saaledes en 
vis Sandsynlighed for, at der her tværs igennem Halvøen findes et om- 
trent S—N-gaaende Spring, som nu antydes af Kook- og Kugsuak- 
Dalene, og som muligvis fortsætter sig længere nordpaa over Upernivik-Ø 
og Svartenhuk-Halvø og sydpaa i Sundet mellem Disko og Arve- 
prinsens-Ejland. Heim (1. с. $. 184) er mest tilbøjelig til at antage, at 
vi ved Kook og Kugsuak har en gammel prætertiær Stejlrand. Mig 
synes Tilstedeværelsen af et Spring mindst lige saa sandsynlig. Endvidere 
kan jeg ikke se rettere, end at et saadant Spring kunde være fremkom- 
men i en forholdsvis sen Tid, efter at Sedimenterne (og Basaltdækket) 
var dannede. Hvis dette er Tilfældet, kan den Mulighed ikke anses for 
udelukket, at Sedimenterne tidligere har været udbredte ogsaa Øst 
for den omtalte Linje, men at de her senere er bleven fjernede ved 
Erosion, hvorved Grundfjældet atter er kommen i Overfladen. Herpaa 
synes mig den Omstændighed at tyde, at man baade ved Kugsuak og 
ved Kook træffer paa Rester af Sedimenter Øst for Linjen. Ved den 
først nævnte Lokalitet skal der saaledes ifølge STEENSTRUP (1. с. 5. 70) 
paa Østsiden af Dalen hist og her kunne iagttages Rester af Sedimenter, 
ligesom paaklæbede Gnejsvæggen. De ligger her (ved Sarkak) i en Højde 
af over 300 m (1. с. $. 50), medens de paa den anden Side af Elven ses 
ISHERINK: Vic. S. 48: 
