12 G. Stephens, 



hardened into one adverb. THER en annan tijdh skal mera OM talas = 

 DEROM; ath gudhi skeer THEER en tiänist MEDH = DERMED; etc. 



Verbfi. 3 s. pr. lääs, hull. — 3 s. p. las, hult, ful. — 3 s. pr. subj. 

 gudh SY ^) forclagat == för-gud vare-det beklagadt! Same as »gudh 

 betret», = bättre det, etc. — 3 pl. p. hulle. — Part. pr. often in -S, 

 and as passive in -S. 



Words, Forms and Meanings. Vndfalla = frånfalla, öfvergifva. — 

 Vnnskar (= önskar) iach. — wål = våld. — befolning = befallning. — 

 ^velle = välde. — befolt = befalt. — wällogheet = väldighet. — FRA, 

 very seldom FRAN. — alzwolliger = allsvåldig. — tiya = tiga. — for- 

 stånda = förstå. — skelvveng = skilnad. — forwarat = varnadt. — 

 forblistret = förbistradt. — här vth = härutaf, häruti. — falst = falskt. 



— staggar = stadgar. — forlata oss = stola. — drabbat påå = träffat 

 på. — pientzdagha = pingstdagar. — merkiat = märka det. — oachte- 

 ligha = oaktsamt. — wiya = viga. — woknhuset = vapenhuset. — tha 

 togh iach til mich ighen = då fattade jag mig igen. — säger Augusti- 

 nus nogenhanda och aff gladhi brast til at gråta, J ij verso, = s. Aug., 

 någonlunda, och af glädje brast i gråt. — driffua = igendrifva, svara. 



— så ilherskilige, J iij, ^? så il-hersiga, öfvermåttan häftigt. — fösta = 

 första. — forlotne = p. p. byggde, grundade. — näpstring = afstraff- 

 ning. — beslutandes = angående. — then otwäkeliga = otvisteliga. — 

 beweeffuat = inväfd, besviken. — tillydde = tillhörde. — hwru, huar, = 

 huru. — wyrning = vördning. — högtidher ^ högtidlig. — fordac- 

 tingare = dagtingare. — ath wetat = att veta det. — annat sådana, 

 ac. s. — tilsyare = tillsyningsmän. — en hedninge, n. s. ; en hedninga, 

 ac. s. — enfoUige, enfollighet = enfaldige, enfaldighet. — forsumel = 

 försumlig. — sannind = sanning. — gudh betret = bättre det. — seya, 

 säha, = säga. — tall = tal. — begiäre, f. = begär. — warilse = vä- 

 sende, karaktär. — ingift = inspiration. — vmföras = föras om. — be- 

 binda = binda. — quara, ac. s. f. ^ qvar. — molkat = mjölkat. — 



') Page e ij, verso. — This is the latest instauce I lemember to have seen in 

 Swedish of this ancient synonym for the verb to BE, att VARA, (infin. SIE in 

 Old-North-EngL). It is now dead (apart from the près. ind. ARI-ARE, ÅR-ÅEO) 

 in all the North, except in Iceland, where it is only used in the subjunctive. In 

 England it lives in but one word — YES, which is GESE (GE, SE or SIE, yea, 

 ya, so-be-it), a construction which first shows itself at the end of the O"" century, 

 creeps on very slowly, does not become common till late in the middle age, and 

 even now in the N. Engl, provinces is little used compared with yea and ya. — The 

 opposite English word NESE (NE SE or SIE, not be-it), which was formed as early 

 as the GESE, quickly died out. 



