2 
mestes, och dessutom derjämte af den lilla Psociden Troctes 
divinatorius. Också en annan Psocid, Atropus pulsatoria, 
förekommer i våra husrum och torde förorsaka det egen- 
domliga, irriterande ljud, som är välbekant under namn af 
dödsuret 1). Slutligen utgöra våra spiselmurar icke sällan 
boningsplats för en mängd syrsor (Åcheta domestica), som 
plåga oss med sitt entoniga pipande läte och sina nattvan- 
dringar. 
Så långt tillbaka man känner, äro alla nu nämnda ar- 
ter inhemska i vårt land. Likaså torde åtminstone i vissa 
delar af detsamma fallet vara med de allätande torakkorna 
(Periplaneta), hvilka dock, om än tidpunkten derför icke 
kan uppgifvas, helt säkert dit införts genom samfärdseln med 
andra nationer. Dessa förekomma nemligen uteslutande så- 
som husdjur hos oss, i likhet med Cimezx lectularius, och 
anträffas aldrig, såsom öfriga ofvan uppräknade arter, utom 
menniskans boningar. Också Cimex är importerad i tiders 
tid och härstammar, såsom man tror, från Ostindien eller 
Amerika ?). 
1) De fleste nyare naturalhistorici och bland dem äfven den be- 
kante Psocidkännaren Kolbe anse numera detta ljud alls icke här- 
röra från någon Psocid, utan från arterna af slägtet Anobium. Jag 
vågar icke hysa någon bestämd åsigt i deana fråga, men vill blott 
anföra att jag aldrig hört det i det hus, jag de flesta somrar i mer 
än par tiotal år bebott i Pargas socken och hvilkets väggar utgöra 
formliga Anobium-bon. Deremot stördes jag t. ex. under min vistelse 
på Juddö i Föglö socken alla nätter af detta läte och fann, då jag 
gick efter detsamma, alltid några exemplar af ofvan nämnda Atropus 
på den plats, derifrån ljudet tycktes komma. Emellertid har man icke 
tillskrifvit Atropus, utan. Troctes divinatorius dess frambringande och 
att denna art icke åstadkommer något sådant tager äfven jag för af- 
gjordt; jag har den i mängd lefvande bland insektsamlingar, men har 
aldrig hört något läte från dessa. Möjligen har vid uppgifterna en 
förvexling egt rum af arterna, hvilka äfven båda tidtals burit art- 
namnet pulsatorius. Frågan synes ännu ingalunda afgjord, utan tvärt- . 
om förtjent af noggrann undersökning. 
2) I förbigående må anmärkas att Linné, Kirby m.fl. upp- 
gifva att vägglusen importerats till England först år 1670. Pater 
Gredler uppgifver emellertid att fransiskaner klostrets i Bozen 
