83 
bottenvåningen, den plaskande springbrunnen, stuck-arabe- 
skerna och tänkespråken bygdes till sommarställe åt Wil- 
helm I, och när ' man rätt läst det arabiska språkbandet, 
som ornerar väggen i la Cuba, har man funnit att det var för 
Wilhelm II:s räkning detta lustslott uppfördes. 
Den märkvärdigaste af de normandiske furstarnes mo- 
reska bygnader är dock kyrkan S. Giovanni degli Eremiti, 
som konung Roger I lät uppföra icke långt från sin furste- 
borg i Palermo, samtidigt med det han bygde dennas kapell. 
Den uppfördes i närheten af ett litet kloster, egnadt åt de 
hvite benedektinerne, hvaraf gården ännu qvarstår med sina 
(restaurerade) kopplade kolonner, snarlika dem i Monreales 
berömda klostergård. Att kyrkan var färdig 1148 finner 
man af ett gåfvobref, deri konungen skänker henne de angrän- 
sande trädgårdarne och bestämmer henne till grafstad för de 
sina. Med rätta säger Fergusson att den lilla bygnaden med 
sina fem kupoler, af hvilka en täcker ett högt och smalt torn, 
kunde gerna stå i Delhi eller Cairo, så österländsk är den 
till hela sitt utseende: de omedelbart på takbandet stjelpta 
kupolerna, något högre än halfklotet och utförda så, att de- 
ras hvälfning är på samma gång inre och yttre tak: de ara- 
biska spetsbågarne, som i det inre bilda öppningar mellan 
de fem qvadrater, af hvilka kyrkan är sammansatt, och den 
genombrutna stuckskifvan i ett af fenstren med arabiskt mön- 
ster och dito bokstäfver, — allt detta tyckes bära vittne om 
att det icke blott är arabisk bygnadskonst, utan ock arabi- 
ska byggmästare, som här varit verksamme vid uppförande 
af det kristna gudshuset; tak utan skild yttre täckning är 
ett speifikt arabiskt konstruktionssätt. Det kristna elementet 
röjer sig här sist och slutligen i intet annat än att de fem 
rummen äro ordnade i ett kors och de tre, som bilda tvär- 
skeppet, hafva altarnischer på östra väggen. 
Genom de intressanta resultaten af prof. Patricolos un- 
dersökuingar förlidet år är det ådagalagdt att S. Giovanni 
degli Eremitis södra vägg tillhört en större konstruktion, 
hvars fundamenter den oförtrutne forskaren fått af rege- 
ringen medel att låta uppgräfva. Jag hörde på ort och ställe 
