102 
märksamhet kunde icke något norrskensartadt ljusfenomen 
iakttagas. 
Imellertid började månen småningom insvepas i en 
molnslöja (imbuns), hvarigenom intensiteten af dess ljus ned- 
sattes till omkring hälften; sedan detta varat omkring en 
half timme började allt starkare ljusfenomen i form af hvita 
molnartade flammor uppstiga från apparaten I. Dessa gåfvo 
reaktion i spektroskopet och syntes tydligt för blotta ögat, 
På telefonsignal sattes mashinen åter i gång och nu foljde 
flammorna raskt efter hvarandra, gifvande för hvarje gång 
reaktion i spektroskopet. Reaktionen hade vid detta till- 
fälle en något egendomlig karaktär; ehuru spektoskopsprin- 
gan var fin så var norrskenslinien temligen bred och åtföljdes 
alldeles tydligt af ett kontinuerligt spektrum inimot E. 
Kl. 8 stannade machinen och flammorna blefvo säll- 
syntare och svagare. Kl. 8 15m sattes machinen åter i 
gång med samma resultat som förut. Småningom började 
en dimma alltmera omgifva fjell toppen och försöken afsluta- 
des kl. 8" 40", 
Febr. 7 på aftonen. 
”Molnbeteckningen var i medeltal 5 C. 5. C/;, Cirro- 
Stratus), hvarför reaktionerna blott kunde fås projieierade 
på det intensiva paånspektrum. Ytterst svag reaktion erhölls 
tidtals på norra och vestra himmeln och apparaten (I) gaf 
ingen reaktion. En sådan erhölls dock, så snart Holtz-ma- 
ehin sattes i verksamhet, ganska tydlig, isynnerhet vid ur- 
laddning genom gnistor. Efter insättandet af ett geislerskt 
rör i ledningen invid elektricitets machinen, blef reaktio- 
tionen ännu intensivare och var utmärkt tydlig när urladd- 
ningen skedde genom gnistor. Vid alla de tillfällen jag ob- 
serverat apparaten hade jag ej ännu iakttagit en så inten- 
siv reaktion”. 
Herr Biese anmärkte vidare att ingen absorptionslinie 
invid D. kunde observeras i månspektrum oaktadt dess in- 
tensitet kunde varieras högst betydligt. 
Öfrige rapporter likna mer eller mindre föregående. 
Ur dessa data framgår på otvifvelaktigt sätt: 
