9 
Ytor. Reflexer. Positioner. 
ab (110) ab” (tydlig) 10497/ 
ab” (tydlig) 104923” 
ab” (otydlig) 104940” 
Häraf erhållas: 
ablärrabö==101945( abljab=10 
ab” och ab" motsvara närmast de normala ytorna, ab" och 
ab” äro deremot vieinala ytor (ab2 och ab). 
Samma bågafstånd från ab, som refl. ab” företer, har 
en annan, temligen tydlig reflex, hvilken dock är något för- 
skjuten eller hörande till en vicinalzon (äb—ec), således mot- 
svarande det horizontelt streckade fältet af ab-pl. 
Vinklar i zonen ab—e: 
e-pl. visar i denna zon en osymetriskt reflekterad sig- 
nalbild med en klar reflex i midten, närmast motsvarande 
e-planets normala position, omgifven af ett olika antal vici- 
nalreflexer på sidorna; ab-pl. företer åter en starkare och 
en svagare reflex, den förra utmärkande det större (vertikalt 
eller i zonen a-—b), den senare det mindre (horizontelt eller 
i zonen ab—e) streckade fältet af prismat med ett bågafstånd 
= 0941”. Vinkeln mellan e- och ab-planens starkaste re- 
flexer är — 909; de tre starkare af de mellan dessa lig- 
gande reflexerna af ce-planets vicinalytor hafva följande vink- 
lar mot ab-pl. 
abps ed =E=T89045" : 
» : 6 = 89030” | oa 
ARG ==" He) fed IL AGP ARNE Mi Uj br LR 
= (DING 
Refl. e' är den tydligaste, ce” åter den minst tydliga, 
hvilket utvisar, att de närmast till e-planets verkliga posi- 
tion liggande vicinalytor äro de största eller mest utvecklade. 
Största delen af prismaytan visar sig således normalt 
utbildad såväl i zonen a—b som i ab—ce, hvaremot det ho- 
rizontelt streckade ab /:-fältet blott i zonen ab—a har ett nor- 
malt eller dertill sig närmande läge, men deremot 1 zonen 
ab—ce afviker 0? 41” från det normala läget irigtning mot ce-pl. 
Vinklar i zonen ab—acg: 
