I27 
vinklarna mellan hvardera prismaytan (ab och ab) samt b-ytan 
gaf samma värde = 509 37' d. ä. i det närmaste hälften af 
vinkeln 101915", då deremot vinklarna mellan spjelknings- 
ytorna äb och ab samt den äfven såsom otydlig spjelknings- 
yta uppträdande b-ytan voro: = 509 511.4= 4. 101942"). 
En annan anmärkningsvärd egendomlighet hos kristal- 
lerna af denna typ, hvilken äfven måste ställas i samband 
med en inpregnation af den främmande substansen, och 
hvarigenom den skiljer sig från föregående, är att de inpreg- 
nerade kristallytorna i zonen a—b icke förete några vicinal- 
lameller utan äro alldeles jemna, hvarföre de ock gifva 
eukla, om ock något dilaterade reflexer. 
Barytkristaller från Kapnik i Ungern (fig. 2). Af de 
härstädes förekommande barytkristallerna med tafvelformig 
habitus (ec. ab. abe = 0 P. & P.-P) finnas på universitetets 
mineral-kabinett några stuffer. Bland de på dem förekom- 
mande kristallerna fann jag en som utmärker sig genom en 
egendomlig fjederformig streckning på prisma ytorna, isyn- 
nerhet tydlig på den ena af dem, Denna streckning går pa- 
rallelt med kanten ac, : ab. Vinkeln mellan denna kant och kan- 
ten ce :ab är nämligen enl. beräkning = 26957", och en approxi- 
mativ mätning af vinkeln mellan denna sednare kantrigtning 
och nämnda streckning gaf omkring 26". Ytorna ac, före- 
komma dock icke såsom kristallytor utan i stället ac, = 
iP & öfvervägande utbildad, samt underordnadt ac = P2 
(se fig. 2). 
Denna äfvensom några andra, kristaller från Kapnik 
visar mer eller mindre tydligt en slags pseudotvillingsbild- 
ning med e-pl. såsom tvillingsyta, i det att kristallerna äro 
delade i två eller flere delar parallelt med detta plan, och 
prismaytorna såväl kristall- som spjelkningsytorna visa sig 
brutna på ömse sidor om en parallelt med kanten ce : ab gå- 
ende linie. 
- Betecknar man de båda streckade fälten af ab-ytan 
på ömse sidor om nämnda linie, hvilka representeras af de 
närmast midten liggande tydliga reflexerna, med resp. form- 
lerna ab? och ab”, så erhåller man följande vinklar för ytorna 
