132 
Endast a-ytan visar i zonen a—b en mängd i hvarandra öf- 
vergående reflexer tillhörande den normala a-ytan eller der- 
med vicinala ytor samt de oscillatoriskt dermed förenade 
amb-ytorna. De med säkerhet bestämbära ytorna i denna 
zon äro ab, asb,, ab (oPz=7y, oP3=27, 00P), såsom 
följande vinklar utvisa : 
Funnet. Beräknadt. 
Fjord se ORUP NA 1019 42' 
DEE RAR KÖNIG 109 40” 
Al DARE = ISRN GIRL 
Men dessutom kan man, om ock med mindre säkerhet 
på grund af den osecillatoriska streckningen och de dilate- 
rade, otydliga reflexerna, särskilja a, a,b, ab,, ab, och b 
(00 P.ö0, oo P3, oo P5 P5 och wP >). 
I zonen ab—ec visa sig pyramidytorna abe, a,b,cs; 
abej,uabeg, abe; rabe, (Py '2/45P,TY5P; /3P, 2/P) /SPYrnvilka 
ytor dock mestadels med undantag af grundpyramidytan äro 
mycket små, men dock säkert bestämbara, såsom följande 
vinklar utvisa: 
Funnet. Beräknadt. 
abe METE NOAA 64919” 
AN ENE -ÖLN 540 TT 
CE i = fn Na Ra ed 462 6” 
bes RC EROTSS 340 43/ 
20 RN = 7 MP DG MOIS 
APERAK STAT 
Prismaytorna (ab) äro, såsom den i zonen ab—e gående 
oscillatoriska streckningen utvisar, närmare förbundna med 
pyramidytorna än med ytorna i prismazonen. På c-ytan sy- 
nas i denna zon några mycket smala vicinallameller, trapp- 
formigt pyramidalt anordnade, tydligt skiljbara från den nor- 
mala c-ytan. Vinkeln emellan den på denna yta tydliga re- 
flexen och den otydliga (vieinallamell-)reflexen är = 20 34/5; 
den deremot svarande ytan kan således uttryckas genom 
formeln !/,;P, hvars vinkel mot c-ytan är = 2? 25', en yta som 
